הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 87, 2002-05-22 09:00

מיכאל איתן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

מיכאל איתן: אני מציע שנפתח באיזושהי התייחסות של משרד החוץ גם למסקנות עצמן וגם למה שכתוב במסקנות בדבר ההיערכות של משרד החוץ להרחבת הפעילות בתחומים שבהם הם עוסקים.

אורי נוי: על אף כוונותינו הטובות כנראה שבמקרה הטוב, לפחות בשנה הזאת, אולי נוכל לשמור על הקיים ולא לעסוק בהרחבות, בגלל קיצוצים תקציביים.

אורי נוי: משרד החוץ עמד בפני קיצוץ תקציבי ניכר וגם נושא עליית שער הדולר השפיע קשה מאוד על התקציב שלנו, מכיוון שכל הוצאותינו הן במטבע חוץ.

אורי נוי: לכן גנזנו חלק מהפרוייקטים שתכננו, כמו אתר בערבית ונושאים נוספים.

אורי נוי: אנחנו כן מתכוונים לסיים את מה שהתחלנו בנושא שדרוג אתר משרד החוץ לרמה הרבה יותר גבוהה ולהמשיך בפרוייקט אתרי הנציגויות בשפות מקומיות.

אורי נוי: אלה דברים שקיימים, אבל אנחנו רוצים שהם יהיו ברמה יותר גבוהה.

אורי נוי: מהמודל החדש של האתרים קיימים כבר שני אתרים באוויר: 1.

אורי נוי: האתר של השגרירות שלנו ברומא, באיטלקית.

אורי נוי: 2.

אורי נוי: האתר של הקונסוליה שלנו בבומביי, בשלב זה באנגלית, אבל בעתיד גם בשפות מקומיות של הודו.

אורי נוי: שגרירויות נוספות ייכנסו בעתיד הקרוב למעגל הזה.

אורי נוי: הפרוייקט של הפצת המידע באמצעות האינטרנט מתקדם.

אורי נוי: הוא התעכב קצת בגלל מבצע "חומת מגן" וגיוס אנשים שלנו, אבל עכשיו אנחנו חוזרים לנושא ואני מקווה שתוך עשרה ימים ניכנס לפיילוט, קרי הפצת מידע באמצעות האינטרנט לקהל ייחודי ולא לקהל הרחב.

אורי נוי: לקהל הרחב מיועד דף המידע של האתר של משרד החוץ.

אורי נוי: מעבר לכך, כל הדברים האחרים בהקפאה, בגלל קשיי תקציב.

מיכאל איתן: כשאתה מדבר על קשיי תקציב, מה ההיקף התקציבי של הסברת ישראל בחו"ל בכלל ושל האינטרנט בפרט?

אורי נוי: התקציב של מה שקוראים "אגף תקשורת במשרד החוץ" הוא סדר גודל של 40 מיליון שקל לשנה.

אורי נוי: מתוך זה, סדר גודל של כמחצית, זה רק למשכורות של עובדים מקומיים בחו"ל.

אורי נוי: אנחנו מעסיקים עובדים בשפות מקומיות ועובדים מקומיים, אפילו בתפקידים של מזכירות וסיוע לדוברים וכו'.

אורי נוי: המשכורות שלהם אחראיות לכחצי מההוצאה הזאת.

מיכאל איתן: יש עוד גורמים מטעם ממשלת ישראל שאחראים על הסברת מדיניות ישראל בעולם?

אורי נוי: יש, אבל הם לא פועלים בחו"ל.

מיכאל איתן: כמו מי למשל?

אורי נוי: למשל משרד ראש הממשלה, שמפיק לפעמים חומרים על חשבונו ותקציבו.

אורי נוי: בכל מקרה מדובר בתקציבים זעומים ביותר.

אורי נוי: דובר צה"ל למשל מפעיל אתר באנגלית, אבל הוא לא פועל בחו"ל, אלא פועל בארץ מול עיתונות זרה, מול קהלים זרים.

מיכאל איתן: אני רוצה ללבן את הסוגיה הזאת.

מיכאל איתן: נמצא כאן נציג של דובר צה"ל והייתי רוצה לשאול אותו.

מיכאל איתן: כשאנחנו מתייחסים לנושא של הסברת עמדות ישראל מעבר להסברה הספציפית של דוברות צה"ל, הסברה במובן היותר רחב, איזה תקציב מוקצה לנושא הזה מטעם דובר צה"ל?

סא"ל יונתן דחוח הלוי: אין לי נתונים לגבי התקציב המדויק שמוקצה.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: אני יכול לפרט בקשר להיערכות שלנו.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: יש לנו מדור אינטרנט שעובד במסגרת דובר צה"ל, בענף מידע והסברה.

מיכאל איתן: אני מתייחס כרגע לכלל פעולות ההסברה, לאו דווקא לאינטרנט.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: אין בידי נתונים תקציביים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: אני אוכל לבדוק ולמסור לך אותם.

מיכאל איתן: כמה אנשים עובדים בתחום הזה?

סא"ל יונתן דחוח הלוי: בענף מידע והסברה פועלים בסך הכל כ-53 אנשים שאמורים להפיק תוצרים שהם רלוונטיים לסוגיית ההסברה, ההסברה דרך האינטרנט ובאמצעות הנציגים הישראלים שמתראיינים – קציני צה"ל, הנספחים הצבאיים והמערכת הצבאית בכללה.

מיכאל איתן: הייתי אומר שדרך זה מגיעים ל-20% מההיקף של הפעילות שלכם.

אורי נוי: דובר צה"ל עושה כמובן עבודה יפה והם גם מפיקים חומרים, אבל הם עובדים מול קהלים יותר מצומצמים.

אורי נוי: כלומר, אם יש חומרים טובים של צה"ל אנחנו מפיקים אותם בכמויות גדולות ומפיצים אותם למען ההסברה.

אורי נוי: בכל מקרה זו שאלה של תקציב.

אורי נוי: רק כדי לסבר את האוזן, התקציב שלנו הוא קטן כמעט מכל תקציב ליחסי ציבור והסברה של גוף ציבורי גדול בארץ.

מיכאל איתן: לנקודה הזאת אני בדיוק חותר.

מיכאל איתן: נעזוב לרגע אחד את ההסברה באינטרנט, שהיא חלק מההסברה הכוללת, כל תקציב ההסברה של מדינת ישראל הוא 8 מיליון דולר לשנה במשרד החוץ ועוד 2-3 מיליון דולר שקשורים בפעולות של דובר צה"ל.

מיכאל איתן: זה נשמע סכום מגוחך על מנת שישראל תוכל להתמודד עם המשימות של ההסברה בכלל.

מיכאל איתן: אם אני גוזר מזה את עניין האינטרנט – אומנם אני עומד בראש ועדת האינטרנט ואני מכיר בחשיבות האינטרנט – במצב של היום הפרסום באינטרנט והשימוש באינטרנט הוא חלק לא מרכזי בהסברה.

מיכאל איתן: אם אני מגיע לעניין של האינטרנט, אני מניח שזה אולי פחות ממיליון דולר.

אורי נוי: הרבה פחות ממיליון דולר.

אורי נוי: זה בערך חצי מיליון דולר לשנה.

מיכאל איתן: נניח שזה מגיע למיליון דולר יחד עם הסכומים שדובר צה"ל מוציא.

אורי נוי: אני לא בטוח שדובר צה"ל מוציא חצי מיליון דולר לשנה.

מיכאל איתן: אני עושה הערכה כללית.

מיכאל איתן: נניח שמדברים בסך הכל על מיליון דולר.

אורי נוי: הלוואי.

מיכאל איתן: אני חושב שהדברים האלה לא צריכים הסברים נוספים.

מיכאל איתן: כנראה שישראל אינה מחשיבה את ההסברה, אולי היא לא רואה בזה שום צורך ולכן זה נראה כל כך זניח.

מיכאל איתן: מר נוי, אמרת בצדק שכל מוסד שעוסק ביחסי ציבור והסברה מוציא הרבה יותר.

מיכאל איתן: כדאי לבדוק למשל כמה מוציאה חברת החשמל להסברה של העניינים שלה – לדוברות, הסברה ויחסי ציבור.

מיכאל איתן: אני בטוח שמפעל הפיס או "בזק" מוציאים סכומים פי כמה וכמה יותר גדולים ממה שמדינת ישראל משקיעה בתחום הזה.

אורי נוי: יש נתון מעניין, שלמיטב ידיעתנו די מדויק, שחברות הפלאפונים הסלולאריים עשו לפני פסח מבצע קידום מכירות ובשלושה שבועות עד חודש הוציאו שלוש החברות יחד סדר גודל של כ-80 מיליון שקל, שזה פי שניים מהתקציב השנתי שלנו.

מיכאל איתן: קיבלתי כאן איזשהו פתק – אני לא יודע אם אני יכול לנקוב בשם זה שמסר לי את הפתק, אבל אני אקח על עצמי את הסיכון – מעמוס בן-ורד, שהוא העיתונאי שמכסה את הישיבות של הוועדה הזאת לערוץ 33, והוא כותב:

מיכאל איתן: לא מזמן נמסר נתון כאן בוועדה שהתקציב לפרסום החטיפים בארץ הוא חצי מיליארד שקל בשנה.

מיכאל איתן: זאת לעומת תקציב ההסברה שהוא בסך הכל כ-40 מיליון, שזה פחות מעשרה אחוז.

אורי נוי: אני לא נמצא בדרגים האלה, אבל ידוע לי ששר החוץ פנה למשרד האוצר לפני הקיצוץ האחרון וביקש להקציב תקציב לשני נושאים מרכזיים: נושא ההסברה והמאבק באנטישמיות.

אורי נוי: שני הדברים הללו בעצם משתלבים אחד בשני.

אורי נוי: התוצאה של הקיצוץ האחרון היתה קיצוץ של 65 מיליון שקל מתקציב משרד החוץ, שחלק מהקיצוץ הזה יחול כמובן על תקציבי ההסברה.

מיכאל איתן: מה סך כל התקציב של משרד החוץ?

אורי נוי: אני חושב שפחות ממיליארד שקל.

אורי נוי: צריך לזכור שהתקציב הזה משמש ל-101 נציגויות בעולם והמטה שלנו על כל פעילויותיו.

אורי נוי: אני יודע שתקציבי הפעילות שלנו מתמקדים בשלושה דברים: נושא ההסברה, נושא שיתוף פעולה בינלאומי ונושא קשרי תרבות ומדע.

אורי נוי: אלה תקציבי הפעילות הגדולים, כל היתר זה תחזוקה, ביטחון – שהוא סעיף תקציב נכבד אצלנו - משכורות וכל שאר הדברים השגרתיים האחרים.

מיכאל איתן: לדעתי יש מקום, ואני גם אעלה את זה, שתהיה איזושהי בדיקה יותר לעומק עם מומחים שאפשר יהיה לזמן אותם.

מיכאל איתן: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו אם זה בעצם הסכום שמדינת ישראל צריכה להשקיע בהסברה ומי קבע אותו או מי בדק שזה אולי יותר מדיי או פחות מדיי.

מיכאל איתן: איך בעצם הגענו לסכום הזה?

מיכאל איתן: האם בימים אלה, בהם אנחנו נמצאים במלחמה הסברתית, התקציב צריך להיות בדיוק אותו תקציב כמו בשנים כתיקונן?

אורי נוי: הוא יותר קטן.

מיכאל איתן: אני לא אומר שצריך להעמיס הכל על תקציב המדינה ועל כל דבר לרוץ ולומר שצריך עוד תקציב.

מיכאל איתן: זו החוכמה הכי קלה.

מיכאל איתן: אבל אני שואל את עצמי אם בימים אלה, כשישראל נאבקת בכל מקום בנושא ההסברה, שהעניין ההסברתי והמדיני הוא לא פחות חשוב מהעניין הביטחוני-צבאי, מישהו ישב ואמר שצריך לעשות יותר בתחום ההסברה או לעשות פחות?

מיכאל איתן: איך זה יכול להיות שדברים רצים כאילו זה ימים כתיקונם, כאילו שום דבר לא קרה?

מיכאל איתן: משהו כאן פשוט לא הגיוני.

ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לשים את הדגש על תופעה מאוד מעניינת, על כך שהאינטרנט עכשיו הוא מעין שדה קרב.

ויקטור בריילובסקי: יש מאבק בין קבוצות מדענים – מדענים בריטים, צרפתים ואחרים מאירופה – שהסלוגן שלהם היה ניתוק כל הקשרים עם ישראל בתחום המדע והתרבות.

ויקטור בריילובסקי: יש להם אתר וכבר כמה מאות אנשים חתמו על המכתב הזה.

ויקטור בריילובסקי: בניגוד לזה יש גם מכתב נגד, מכתב גדול, עם חתימות של כמה מאות מדענים מאירופה ומישראל, שהם נגד חרם על ישראל והם מנסים להסביר מה קורה כאן באמת.

ויקטור בריילובסקי: כמו כן יש קבוצה מאמריקה שהיא נגד ישראל, מאוד קיצונית, שבראשה עומד מדען מפורסם מאוד, יהודי בשם נועם צ'ומסקי.

ויקטור בריילובסקי: האיש הזה כל כך קיצוני ואנטי ישראלי שהקבוצה שבראשותו דורשת לא רק חרם על ישראל, אלא גם חרם על כל הקשרים הכלכליים וכו' עם ישראל.

ויקטור בריילובסקי: אפשר לומר שהזירה הזאת היא פשוט שדה קרב ואולי לא צריך להשאיר שדה קרב כזה רק ליוזמה של מדענים.

ויקטור בריילובסקי: אולי צריך שתהיה קצת תמיכה, קצת דיפלומטיה וכו', כי זה תחום מאוד חשוב.

מיכאל איתן: אני בהחלט חושב שההערה הזאת רלוונטית.

אביטל בר: מאז מבצע "חומת מגן" עסקנו לא מעט בשבועות האחרונים באותו חרם שחבר הכנסת בריילובסקי מדבר עליו, משום שהאקדמיה בעצם הוצפה בפניות של המון מדענים ישראלים בארץ ובחו"ל בשאלה מה עושים.

אביטל בר: היתה יריית פתיחה של אותה קבוצה בריטית, שהתפרסמה ב"גרדיין" הלונדוני, בקריאה להחרים את ישראל מדעית, לא לשתף פעולה, לא לשפוט מאמרים מדעיים, לעצור את כל התקציבים האירופאיים שניתנים למדע הישראלי וכו'.

אביטל בר: בעצם לא היתה שום פעולה יזומה איך אנחנו מגיבים מבחינה לאומית לנושא הזה ולכן התחילו כל מיני יוזמות פרטיות של פרופסורים בארץ.

אביטל בר: אחת היוזמות, שחבר הכנסת בריילובסקי הזכיר, שהיום חתומים עליה כבר לא מאות אלא כ-5,000 חתימות, היא יוזמה של שני פרופסורים באוניברסיטה העברית – לוז ובן-נבות – שהתחילו עצומה נגדית לעצומת החרם הלונדוני.

אביטל בר: הם החתימו מדענים בכל רחבי העולם נגד רעיון שכזה, כדי שלא לערבב מדע עם פוליטיקה וגם להדגיש את העובדה שהמדענים הישראלים הם הגשר הראשון לשלום במזרח התיכון ובכל התקופות הכי קשות נשארו מאות פרוייקטים עומדים בין מדענים ישראלים ומדענים פלסטינים, גם ירדנים, מצרים וכו'.

אביטל בר: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים נחלצה באותם שבועות לתפקד כמין חמ"ל אד הוק כדי לענות במכתבים רשמיים וסמי-רשמיים ומכתבים למערכות העיתונים, על מנת לתת איזשהם דוחות של עד כמה המדע הישראלי תומך כל הזמן בשיתופי הפעולה ועד כמה הוא מנותק מהדברים הפוליטיים.

אביטל בר: גם פרופ' יורטנר, לשעבר נשיא האקדמיה, כתב מכתב מאוד חמור ל"גרדיין" וכן גם הנשיא הנוכחי, פרופ' זיו הפיץ לכל עשרות נשיאי האקדמיות בעולם מכתב שקורא להפסיק מייד את היוזמות האלה, מכיוון שאנחנו מציעים לא לערבב מדע עם פוליטיקה.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: בנקודה זו של האקדמיה, אני חושב שהקושי שלנו כהסברה מתעצם לאור העובדה שהיוזמה הזאת ננקטת נגד מוסדות אקדמאים ישראליים, וזה קצת מפתיע.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: זה מפתיע, משום שכל המוסדות האקדמאים הפלסטיניים הם מוסדות שמזוהים עם ארגוני הטרור.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: די להזכיר את אוניברסיטת אל-נג'אח שהוציאה מתוכה לא מעט מחבלים מתאבדים, שמציגה בהפגנות שמתוקשרות גם בתקשורת הבינלאומית וגם בתקשורת הפלסטינית גם את המחבלים המתאבדים, גם את המחבלים המתאבדים הבאים, גם כיצד להכין מטעני חבלה על ידי פעילי חמאס בעצרות של החמאס וגם מצגות של החמאס והפת"ח איך לרצוח ישראלים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: כל זאת ללא תגובה של אף מוסד אקדמי בינלאומי.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: אוניברסיטת חברון מזוהה עם החמאס והג'יהאד האיסלאמי.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: כך גם האוניברסיטה באבו-דיס או אוניברסיטת ביר-זית שהוציאה ממנה מחבלים של החמאס ואחרים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: כך גם כל שאר האוניברסיטאות.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: אני רוצה להגיע דווקא מהפרט אל הכלל ולומר שלפני שדנים בתקציבים צריך לדבר על קונספט – מהו הקונספט של ההסברה אותו רוצים, מה המשמעות של נקיטת יוזמות וכיצד עושים את זה.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: לאחר מכן ניתן לבדוק את המצאי הקיים, איזה חומרים נאספים היום, כי כדי לעסוק בהסברה צריך תיעוד.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: יש לא מעט גורמים, גם במערכת הביטחון וגם במערכות אחרות, שאוספים הרבה חומר וצריך לנתב אותו למערכת אחת, לגוף אחד שמסוגל לנצל אותו.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: זה גם חוסך עלויות וגם הופך להיות הרבה יותר יעיל.

מיכאל איתן: אני שמח על ההערה שלך.

מיכאל איתן: אם כבר אנחנו מדברים על שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים, אני יודע שקיים שיתוף פעולה כזה באמצעות מרכז התקשורת.

מיכאל איתן: בנושא הספציפי שבו אנחנו עוסקים, שהוא לא כל מערך ההסברה, הגישה היא של פלורליזם ושל יוזמות פרטיות והישענות בעיקר על מתנדבים.

מיכאל איתן: יש אלפים כאלה בכל רחבי העולם שאפשר להפעיל אותם.

מיכאל איתן: יכול להיות שכל אחד רק בקטע קטן מאוד, אבל הרצון שלי הוא לא לטפל בכל מערך ההסברה, אלא בכל מה שקשור באינטרנט, מאחר וזה אינטרנט ויש לזה נגישות קלה.

מיכאל איתן: השאלה שעומדת לפנינו היא איך אנחנו הופכים את הטכנולוגיה של האינטרנט כמכשיר להפעלה של מאות ואלפי אנשים שיהיו מוכנים לעשות משהו למען ההסברה של ישראל, כל אחד בתחום שלו.

מיכאל איתן: ניקח לדוגמה את העניין שעליו אנחנו מדברים - מצד אחד אפשר לומר שאפשר לארגן בקלות חומרים שיכולים לתת מצגת יפה ולהסביר מה קורה במוסדות האקדמיה הפלסטיניים ואיך העולם נוקט בעצם איפה ואיפה או גישה של סטנדרט כפול, ובכך לענות במשהו על חלק מההאשמות כלפי ישראל.

מיכאל איתן: אדם פרטי לא יכול לעשות את זה.

מיכאל איתן: אף פרופסור שעכשיו מוכן לשבת ולהקדיש זמן, לא יוכל להגיע לזה.

מיכאל איתן: אבל אם היה לנו איזשהו מרכז מידע ואפשר היה להוריד את החומרים הללו מהאינטרנט, הוא היה גם מפיץ את זה.

מיכאל איתן: היתרון שלו הוא שהוא כאדם או כאיש מחקר או כפרופסור, יש לו רשימה של 20-30 איש שהוא ממילא בקשר איתם ובשבילו זו לא בעיה להפיץ להם.

מיכאל איתן: אם אין לו את החומר, אותו אחד צריך לשבת, לחפש לכתוב וכו', וזה לא כל כך קל.

מיכאל איתן: אם היינו יכולים לעזור בזה, היינו מקבלים תוספת כוח בלי שאנחנו משלמים עבורה.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: ברשותך אני רוצה לומר מספר מילים על איך ההסברה הפלסטינית עובדת ולפי זה אולי אפשר להתאים את המענה הישראלי.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: המערכת הפלסטינית בתחום ההסברה מאוד משומנת, היא פועלת בצורה רשמית בהכוונתו ובהנחייתו של ערפאת.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: מתחתיו יש מנגנון ההכוונה הפוליטי שכפוף ישירות לערפאת.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: יש מנגנוני הכוונה פוליטיים, מעין פוליטרוקים שנמצאים בכל מחוז ומחוז, בכל יחידה צבאית ובכל מוסד ממשלתי.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: הם אחראים על החינוך והעברת המסר מגני הילדים, מחנות הקיץ וכלה במוסדות הממשלה הפלסטיניים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: מעבר לזה, יש גופי מידע שנמצאים אף הם בכל מחוז ואמונים על איסוף המידע ועיבודו למסמכים, מעין מסמכים אקדמאים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: בנוסף, הפלסטינים מאוד נסמכים על ארגוני זכויות אדם פלסטיניים, שבעבודה השוטפת שלהם הם אוספים מידע על הצד הישראלי.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: בשורה התחתונה, באינטרנט – ואני כרגע לא מדבר על שיטת העברת הביטים, אלא על איכות הביטים - הם מפיצים המון חומר שנתפס כחומר אקדמי.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: לכן כל סטודנט שרוצה לעבור על חומר ורוצה לראות איך נראה הסכסוך, יקבל רק חומר פלסטיני.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: כדי להמחיש לכם את משמעות הדברים ואת משמעות האיום, אני יכול לספר לכם שבחודשים האחרונים הפלסטינים הפיצו על האינתיפאדה הפלסטינית, כפי שהם מכנים אותה, ארבעה ספרים שמתעדים כל יום בחיי האינתיפאדה.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: ארבעת הספרים הללו הם ארבעה גיליונות שיצאו מטעם המנגנונים הרשמיים הפלסטינים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: בנוסף יצאו עוד שתי גרסאות, שנקראות "יאומייאת אל-אינתיפאדה" של שני מוסדות נוספים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: כלומר, מי שבא לבדוק מה קרה כל יום באינתיפאדה יש לו שלושה מקורות שונים, מתועדים, מאוד נוחים, מאוד נגישים, כדי לדעת מה קרה שם.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: לדבר הזה אין גרסה ישראלית.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: כדי להשיג את אותם חומרים, צריך מחקר, בדיוק כמו שהפלסטינים עושים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: מחקר והסברה הם לא תעמולה, וזה לא להוריד תמונה או להעביר מצגת.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: צריך לתעד חומר שנתפס כחומר אקדמי נטול השפעה ממשלתית ואת אותו חומר צריך לספק לאותם פרופסורים או פרטיים.

סא"ל יונתן דחוח הלוי: לדעתי אסור לנו להסתמך על יוזמות פרטיות, אלא צריך להתמקד ביצירה של החומר האקדמי הזה.

מיכאל איתן: אני לא חושב שאתה עונה להערה שלי.

מיכאל איתן: ניסיתי להבחין בין הכנת החומרים, שזה מעבר ליכולת של אנשים פרטיים, לבין השימוש באנשים פרטיים ומתנדבים להפצה ולמעורבות שלהם גם בפורומים שונים באינטרנט, בהקמת אתרים פרטיים והפצת החומר בכל דרך שמקובלת וידועה בעולם האינטרנט והפצת החומר שם.

מיכאל איתן: כלומר, הקונספט הוא בדיוק מה שאתה אומר, אבל אני לא יודע למה מצאת הבחנה בין הדברים.

מיכאל איתן: הכנת החומר היא לא עסק לאדם פרטי לעשות אותו.

מיכאל איתן: זה דורש גם נגישות למקורות מידע, גם זמן וגם משאבים.

מיכאל איתן: אבל אם פעם אחת עשית את החומר, הכנת את החומר, אתה יכול להשתמש בהרבה גורמים פרטיים שיוכלו לשלוף אותו ולעשות בו שימוש ולהפיץ אותו.

מיכאל איתן: זו דרך שבה כן רצוי להשתמש במתנדבים מכל רחבי העולם.

מיכאל איתן: אני מבקש לשאול את מר אורי נוי, בצד הדיווח על מרכז התקשורת.

מיכאל איתן: פנה אליי רופא ישראלי שעובד בספרד.

מיכאל איתן: הוא ביקש לקבל חומר בשפה הספרדית כדי להפיצו בין הקהילה הרפואית שבסביבה שלה הוא נמצא ובכל דרך אחרת.

מיכאל איתן: יש לו קושי לקבל חומרים בשפה הספרדית.

מיכאל איתן: האם הבעיה הזאת ידועה לכם?

מיכאל איתן: האם אתם מתכוונים להתמודד איתה?

מיכאל איתן: כמו כן, מה עם שפות נוספות, כמו צרפתית למשל?

אורי נוי: לגבי מרכז התקשורת - המרכז עוסק אך ורק בהסברת חוץ, בעיקר מול עיתונאי החוץ שנמצאים בישראל.

אורי נוי: כנגזרת מזה המרכז עוסק גם בהסברה מול קהלים נוספים.

אורי נוי: למרכז התקשורת יש שני תפקידים מרכזיים: 1.

אורי נוי: ליצור מסר מגובש ואחיד בין כל הגופים.

אורי נוי: 2.

אורי נוי: לסייע לשיתוף הפעולה ולזרימת המידע בין הגופים.

אורי נוי: המרכז נמצא פיזית במשרד החוץ, אבל כשהיתה מערכת הרבה יותר אינטנסיבית המרכז הזה פעל ב"בנייני האומה" והיתה שם נציגות מכובדת של דובר צה"ל, משטרת ישראל, לשכת העיתונות הממשלתית וגופים נוספים.

אורי נוי: היום, מכיוון שהלחץ קצת יותר קטן ומכיוון שלשבת במקום אחר זה עולה הרבה יותר כסף, לקחנו על עצמנו ואנחנו יושבים במשרד החוץ.

אורי נוי: יושבים איתנו נציגים של דובר צה"ל וגופים נוספים והעסק עובד הרבה יותר טוב, מכיוון שיש זרימת מידע הרבה יותר חלקה.

אורי נוי: כמו כן, כשהנציגויות בחו"ל שואלות אנחנו שאלות בנושאים של צה"ל, נציג צה"ל אצלנו מייד מברר לנו, זאת במקום להתחיל בטלפונים ובמסרים, כי לנו כמובן אין גישה לשטח.

אורי נוי: היתה פעילות מאוד אינטנסיבית ומאוד מוצלחת בסוגיית כנסיית המולד, כאשר לצה"ל היה חפ"ק במקום ונציג של משרד החוץ ישב שם, בניגוד למה שקרה במרכז התקשורת אצלנו.

אורי נוי: אנחנו מאוד מברכים על שיתוף הפעולה ואנחנו חושבים שהוא חשוב מאוד מאוד.

מיכאל איתן: אתה אומר את זה למרות ידיעות שהסתננו לעיתונות בדבר משברים וקונפליקטים בין צה"ל למשרד החוץ בכל הקשור לנושא ההסברה?

אורי נוי: אנחנו, בדרגי המקצוע, מאוד מאוד מרוצים ומברכים על שיתוף הפעולה.

מיכאל איתן: אני שמח מאוד לשמוע על כך.

מיכאל איתן: זו באמת בשורה טובה.

אורי נוי: לגבי ההסברה בשפות שונות - הסברה בכמה שפות היא בעיקר בעיה תקציבית.

אורי נוי: החומרים מופקים באופן שוטף בעברית ובאנגלית.

אורי נוי: כדי לעשות את זה בשפות נוספות, פשוט צריך לתרגם את זה.

אורי נוי: זה עולה כסף וזה לוקח זמן.

אורי נוי: קיימים מקורות מידע גם בספרדית, כמו באתר שגרירות ישראל במדריד, שיש בו חומרי הסברה.

אורי נוי: יש אתר די נרחב לשגרירות ישראל בארגנטינה, גם הוא בספרדית.

אורי נוי: יש אפילו אתר בפורטוגזית שפועל מברזיל.

אורי נוי: בתוך אתר משרד החוץ יש מספר חומרים בספרדית, אבל לא הרבה.

אורי נוי: אם היה לי תקציב, הייתי לוקח את אתר משרד החוץ כולו, וזה 20,000 מסמכים, ומתרגם אותו לפחות לשלוש-ארבע שפות נוספות.

אורי נוי: אבל מדובר באלפי שעות עבודה.

אורי נוי: תרגום של דף אחד עולה עשרות או מאות שקלים ואין לנו את הכסף לזה.

אורי נוי: במשרד החוץ יש יחידה לתרגום וניסוח ובה יש אדם אחד שעובד בשפה הספרדית, כאשר יש לו הרבה מטלות נוספות – קודם כל החומר השוטף, אגרות רשמיות, התכתבויות בין משרדי חוץ.

אורי נוי: לכן אנחנו אולי לא מגיעים לדברים החשובים, שהם תרגום חומרי הסברה לשפות נוספות.

מיכאל איתן: ענת לוי, מנהלת הוועדה – שבהזדמנות זו אני רוצה להודות לה על הטיפול המסור בהכנת הישיבה ובכל הצדדים הטכניים – שואלת מה אתם עושים כשהוא חולה בשפעת?

אורי נוי: אין תרגום.

אורי נוי: בזמנו היינו מוציאים עבודה לחברות חיצוניות, שזה עולה כמובן הרבה יותר כסף, והאיכות היא לא טובה לא בגלל שהם לא מתרגמים טובים, אלא בגלל שזה מקצוע וצריך לדעת את הז'רגון המקצועי.

מיכאל איתן: אני מקדם בברכה את תלמידי קרית חינוך בית שמש שנכנסו זה עתה לישיבה.

מיכאל איתן: אני מאחל לכם הצלחה גם בלימודי היהדות וגם בלימודי הדמוקרטיה.

מיכאל איתן: אתם יודעים יפה שמדינת ישראל היא מדינה יהודית-דמוקרטית.

מיכאל איתן: בקשר ליהדות אני מניח שאתם מקבלים תורה במידה הראויה ואתם עושים כל מאמץ.

מיכאל איתן: בקשר לדמוקרטיה אתם כאן היום, זה בית המקדש של הדמוקרטיה הישראלית ואני מקווה מאוד שתקבלו כאן גם את ערכי הדמוקרטיה ותדעו לשלב יפה מאוד בין הערכים היהודיים לערכים הדמוקרטיים, על מנת שנקיים את המדינה שלנו כמדינה יהודית ודמוקרטית.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים להתכנס לקראת איזשהן מסקנות.

מיכאל איתן: אני רוצה לשאול את שאר המשתתפים אם יש למישהו השגה לגבי המסקנות שאנחנו מניחים כרגע על השולחן?

מיכאל איתן: מנהלת הוועדה תקריא את המסקנות, ואם יש איזושהי הערה אני אשמח לשמוע תוך כדי ההקראה.

ענת לוי: מסקנות הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי וועדת החוץ והביטחון: "לאור הדברים שנאמרו בדיון ובפגישה, סוכמה טיוטה למסקנות כדלקמן: "בישיבה המשותפת לוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי וועדת החוץ והביטחון, נשמעו עדויות רבות על היקפה העצום של מתקפת התעמולה הערבית-פלסטינית באינטרנט ועל תגובה ישראלית בלתי יעילה ובלתי מספקת.

ענת לוי: "הוועדות התרשמו כי במספר אתרים ממשלתיים, ציבוריים ופרטיים ניתן לקבל מידע הולם על ישראל ועל עמדותיה, אולם זו רק טיפה באוקיינוס המידע המצוי ברשת.

ענת לוי: אתר משרד החוץ, הוותיק והעשיר מכל אתרי ההסברה, נושא בעיקר הנטל והוא עומד להרחיב את פעילותו באופן משמעותי בעתיד הקרוב.

מיכאל איתן: צריך לומר שה"ועדות התרשמו" או שהוועדה התרשמה?

ענת לוי: מדובר בישיבה משותפת של ועדת המדע והטכנולוגיה וועדת החוץ והביטחון בראשות ועדת המדע.

מיכאל איתן: אנחנו נצטרך להביא את המסמך הזה לאישור שתי הוועדות?

ענת לוי: מספיק לאשר את המסמך הזה בישיבה הזאת.

מיכאל איתן: מכאן זה יעבור לשולחן הכנסת?

ענת לוי: כן.

ענת לוי: מה שיוחלט כאן יונח על שולחן הכנסת.

ענת לוי: לכן גם שונה הנוסח ונכתב "ועדות" ולא "ועדה", כפי שאתם כתבתם.

מיכאל איתן: אני חושב שצריך למחוק את המילים "עומד להרחיב את פעילותו באופן משמעותי בעתיד הקרוב", משום שנציג משרד החוץ בישר לנו שיש קיצוצים.

אורי נוי: אנחנו עשינו תיעדוף.

אורי נוי: ביטלנו פרוייקטים, כמו אתר בערבית, אבל אתר משרד החוץ – mfa – באמת יתרחב ויגדל.

ענת לוי: "הוועדות ויושב הראש של הישיבה המשותפת לוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי ולועדת החוץ והביטחון, חבר הכנסת מיכאל איתן, קיבלו מידע על אתרים רבים נוספים של גורמים פרטיים או ציבוריים אחרים שגם בהם ניתן למצוא חומר המציג את עמדות ישראל וכן התקבלו פניות של מתנדבים מהארץ ומחו"ל המעונינים לסייע בפעילות הזאת.

ענת לוי: "הוועדות ממליצות לראש הממשלה כדלקמן: "להטיל על אחד משרי הממשלה להקים במישרין או באמצעות גוף שלישי מוקד להפצת מידע ישראלי ברשת האינטרנט "המוקד יצור קשר עם ארגונים ובני אדם פרטיים בארץ ובעולם המוכנים לפעול להפצת המידע הישראלי ברשת האינטרנט בדרך של הקמת אתרים פרו-ישראלים ועדכונם, ו/או בדרך של הפצת חומרים רלוונטיים בדואר אלקטרוני ו/או בדרך של השתתפות בפורומים או קבוצות דיון או בכל דרך אחרת.

ענת לוי: "המוקד יכין רשימה וימיין את המתנדבים על פי שפתם ותחומי התמחותם.

ענת לוי: "המוקד יקבץ באורח שוטף מידע בסיסי ומידע מעודכן ויציג אותו באופן הניתן לשליפה ולהורדה בקלות ובמהירות.

ענת לוי: "המוקד גם "ידחוף" מידע רלוונטי לרשימת המתנדבים של המוקד.

ענת לוי: "מאגר המידע יכלול מידע ממקורות שונים, מידע שיוזמן במיוחד לטובת המוקד, קישורים לאתרים ומאגרי מידע רלוונטיים וחומרים שיסופקו על ידי המתנדבים ושיהיו ראויים לשימוש.

ענת לוי: "המוקד יפעל באמצעים טכנולוגיים ואחרים להגברת הנוכחות של ההסברה הישראלית ברשת.

ענת לוי: "הוועדות ממליצות להקצות תקציב של כשניים וחצי מיליון שקלים להתנעת התוכנית".

מיכאל איתן: יש איזשהן הערות?

אביטל בר: הרעיון של המוקד מבורך מאוד, אבל אני רוצה להעיר על העניין של היוזמה.

אביטל בר: כאשר קורה משבר בתחום אחד, צריכה להיות יוזמה של המוקד לנסות למצוא את הגורמים הרלוונטיים שכבר מתעסקים בשטח.

אביטל בר: כלומר, במקרה שזה חרם מדעי, צריך לפנות לכל האוניברסיטאות ולאקדמיה הלאומית ומשם להתחיל את ה-net working של מי עובד כרגע ממילא על הדברים האלה ולקבל את המידע.

אביטל בר: אם מדברים על רופאים שיוצאים לחו"ל ורוצים איזשהם מידעים או אם היה פורץ חרם על הרופאים הישראלים, היה נכון לאתר את הגורמים שמתעסקים בזה.

מיכאל איתן: אני לא בטוח שהגישה שלך נכונה.

מיכאל איתן: המטרה שלנו היא לא לחכות עד שיהיה חרם על קבוצה מסוימת.

מיכאל איתן: להיפך, המטרה היא לפנות לרופאים שיוצאים לכינוסים בינלאומיים, בלי קשר לחרם, ולנסות אולי להדריך אותם ולהעביר להם חומרים.

מיכאל איתן: אני חושב שההערה שלך לא נשללת מתוך מה שכתוב כאן.

מיכאל איתן: אנחנו לא מדייקים כרגע בפרטים הטכניים של איך יפעל המוקד, השתדלנו לתת תמונה של הקמת מוקד שיצטרך בין השאר לפעול גם בצורה הזאת.

מיכאל איתן: אם את רוצה לשנות משהו בנוסח, אני אשמח לשמוע.

בוב לפידות: אני לא רואה פה ניצול של אחד מהיתרונות של האינטרנט, וזה היכולת להגיע לקהלים בלתי מוגדרים בקלות רבה.

בוב לפידות: בסעיף 4(ה) של המסקנות נאמר: "המוקד גם ידחוף מידע רלוונטי לרשימת המתנדבים...".

בוב לפידות: הייתי רוצה לראות ש"הדחיפה" היא בכלל לרשתות הרבה יותר כלליות מאשר מתנדבים שכבר זוהו.

בוב לפידות: למשל, יש לכל הזרמים ביהדות אתרים שלהם, שבקלות, בלחיצה אחת, אתה מגיע לרשת.

מיכאל איתן: על זה מדובר.

מיכאל איתן: בסעיף (ב) כתוב: "המוקד יצור קשר עם ארגונים ובני אדם פרטיים בארץ ובעולם המוכנים לפעול להפצת המידע הישראלי ברשת האינטרנט...".

בוב לפידות: אבל בהמשך כתוב: "...

בוב לפידות: בדרך של הקמת אתרים פרו-ישראלים...".

מיכאל איתן: זה לא בהכרח.

מיכאל איתן: כתוב באיזה צורה הם יעזרו – או בדרך של הקמת אתרים או בדרך של הפצת חומרים רלוונטיים בדואר האלקטרוני או דרך זה שהם יבקשו מהחברים שלהם להשתתף בפורומים או בקבוצות דיון או בכל דרך אחרת שהם ימצאו לנכון.

מיכאל איתן: מה שאתה אמרת הוא הכוונה שלנו, שאותו מוקד יוכל להיות בקשר דרך האינטרנט עם ארגונים – הוא יפנה, יבקש או יקבל אפילו פניות.

מיכאל איתן: פרסמתי ישיבה אחת שהיתה בנושא הזה באתר הפרטי שלי באינטרנט ודרך זה פנו אליי ארגונים וביקשו שנשלח אליהם חומר.

מיכאל איתן: אבל אני לא יכול לעשות את זה באופן שוטף ולכן צריך להקים איזשהו גוף שזה יהיה העיסוק שלו, זו תהיה המטרה שלו.

דורון שפר: אין לי הערות על ההמלצות, הן נראות לדעתי טובות.

דורון שפר: אני יכול רק להגיד שמחפשים חומר בשפות שונות.

דורון שפר: האתר שלנו מספק חומר בשבע שפות באופן שוטף ובכלל לא נלקח פה בחשבון ואף לא הוזמן לאף דיון, וזה מאוד חבל, כי גם לנו יש רשת של לפחות מאות נציגים ושליחים בכירים באזורים שונים ברחבי העולם, שכבר עובדים עם זה, מקבלים את החומר ושכבר עושים את העבודה.

דורון שפר: גם אצלם דרושה עבודת שטח נוספת כדי לתגבר את השימוש בזה, כי גם להם זה חדש, אבל הבסיס קיים.

מיכאל איתן: כתוב לי שאתם הוזמנתם לישיבה ואתם גם השתתפתם בה.

דורון שפר: אני השתתפתי בישיבה שהתקיימה באולם זה, אבל לא בפגישת ההמשך.

דורון שפר: מצוין פה שבלשכה שלך היתה פגישת המשך.

מיכאל איתן: זו היתה פגישה מצומצמת מאוד.

דורון שפר: לטעמי, נציג שמתעסק יום-יום בהסברה באינטרנט, ויש לנו לצורך כך לפחות שני אתרים מצוינים, צריך להיות שותף במוקד ולהביע אף את עמדותיו.

מיכאל איתן: זה בהחלט מקובל ואני מניח שאם מהיוזמה הזאת שלנו בכנסת - הרי אנחנו רק רשות מחוקקת ומפקחת ואנחנו לא אמורים להיות הגורם המבצע - הממשלה תרים את הכפפה וייעשה משהו, אני מניח שגם הדברים שלך יובאו בחשבון.

מיכאל איתן: הפרוטוקול יועבר ואנחנו נוכל לעקוב ולראות את הרכב המשתתפים ושאכן הדברים מיושמים.

מיכאל איתן: אני מניח שיותר ממה שאתה רוצה להשתתף, אם יוקם מוקד כזה, הם ירוצו אחריך ויבקשו את עזרתך.

נעמי בוסטין: במקרה שמעתי אתמול ברדיו שהונחה על שולחן הממשלה הצעה של השרה ציפי לבני שמשרדי הממשלה יפרסמו חומר בתחום ההסברה.

נעמי בוסטין: אני לא יודעת אם אתם מודעים לזה.

מיכאל איתן: אנחנו לא מודעים להצעה של השרה לבני, אבל השרה לבני היא אחת השותפות לדיונים המוקדמים בהצעה שלנו.

מיכאל איתן: היא גם השתתפה בישיבה שהתקיימה בלשכתי.

מיכאל איתן: אנחנו לא רצינו להתערב בשיקולי ראש הממשלה מי יהיה השר הממונה על ביצוע העניין, ולכן בהמלצה שלנו כתוב שאנחנו מבקשים מראש הממשלה שהוא יטיל על אחד משרי הממשלה להקים במישרין או באמצעות גוף שלישי את המוקד להפצת מידע ישראלי ברשת האינטרנט.

מיכאל איתן: אם אני יכול להגיד באופן אישי, מבחינתי, מאחר והשרה לבני עוסקת בתחומים האלה והיא שרה ללא תיק ואין לה משרד, אני חושב שהיא המועמדת האידיאלית לטפל בעניין הזה.

מיכאל איתן: אני אשמח מאוד אם ראש הממשלה יטיל עליה גם את האחריות הזאת.

הראל נווה: השרה היא לא הפונקציה האחראית מבחינת הממשלה על הנושא, אבל היא מאוד רוצה להירתם לנושא והיא פועלת בנושא.

הראל נווה: השרה ציפי לבני הגישה הצעת החלטה לממשלה, שיכול להיות שהיא תועלה כבר בישיבה הקרובה, להפעיל את אתרי האינטרנט של משרדי הממשלה בתור כלים הסברתיים, וזה מתוך מחשבה שיותר מדיי תקציבים לנושא לא יינתנו ולכן עדיף להשתמש במה שיש.

מיכאל איתן: אני חושב שההחלטה הזאת תישאר על הנייר בלבד ולא תהיה לה משמעות.

מיכאל איתן: אם השרה לא תקבל כלים ולא תקבל תקציב, אז היא תעביר החלטה שלא ייצא ממנה שום דבר.

הראל נווה: אני מסכים שבלי תקציב קשה לעבוד.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים לתת לה גם אחריות, אבל גם את הכלים שהיא תוכל לבצע.

מיכאל איתן: נקבתי כאן בסכום התחלתי מצחיק להתנעת התוכנית, מתוך ידיעה את מצב האוצר באופן כללי ומצד שני מתוך רצון שיהיה לה איזשהו כלי שהיא תוכל להתחיל לעשות משהו.

הראל נווה: לגבי סעיף 4(א) למסקנות – בישיבת גיבוש ההמלצות שהיתה אצלך בלשכה, גם אז השרה העירה שהיא מעדיפה לפעול בשלב ראשון באמצעות אתרים ממשלתיים.

מיכאל איתן: אני לא מבין את הנקודה הזאת.

הראל נווה: המוקד להפצת מידע שעליו מדובר בהמלצות אמור להיות לא במסגרת האתרים הרשמיים - - -

מיכאל איתן: תשים לב לנוסח.

מיכאל איתן: בסעיף זה נאמר: "להטיל על אחד משרי הממשלה להקים במישרין או באמצעות גוף שלישי מוקד להפצת מידע ישראלי ברשת האינטרנט".

מיכאל איתן: כלומר, הממשלה תחליט ואנחנו אינדיפרנטים ולא התייחסנו אם זה יהיה ממש אתר ממשלתי שיופעל על ידי הממשלה או שהוא יכול לפעול באמצעות עמותה או גוף אחר שהממשלה יכולה לסייע לו בתקציבים, אבל אז זה נעשה על ידי מישהו שאינו מזוהה במישרין עם הממשלה.

מיכאל איתן: זה עניין של ביצוע ואתם תחליטו.

מיכאל איתן: רבותי, אני רוצה לסכם את הישיבה.

מיכאל איתן: 1.

מיכאל איתן: אני שמח מאוד על האווירה הטובה ועל הרצון לשיתוף פעולה של גורמים שהיו בישיבה הזאת וגם בישיבות הקודמות.

מיכאל איתן: למרות שנושא ההסברה מצוי בתחומי הפעולה של מספר גופים, אני רוצה לציין שהרגשתי באווירה של צורך ושיתוף פעולה ורצון של כל הגורמים להתייחס לגופם של העניינים ולא ליוקרות משרדיות כאלה או אחרות.

מיכאל איתן: זה מאוד בלט וזה נראה לי תופעה מאוד מעודדת.

מיכאל איתן: 2.

מיכאל איתן: המסקנות מאושרות לא רק על דעת חברי הכנסת, אלא גם על דעת כל הגורמים הממשלתיים פה אחד.

מיכאל איתן: 3.

מיכאל איתן: במהלך הדיונים הקודמים והדיון היום, עולה במלוא חריפותה שאלת ההסברה הישראלית באופן כללי.

מיכאל איתן: לא רק בנושא האינטרנט, אלא שאלת ההסברה הישראלית בכללותה.

מיכאל איתן: הנקודה המרכזית והזועקת, שזה משהו שקשה לעבור עליו לסדר היום, זאת השאלה ההגיונית והפשוטה: איך זה יכול להיות שבשנה שבה ישראל נמצאת במאבק צבאי ומדיני גורלי לקיומה של המדינה ועתידה, תקציבי ההסברה הם כמו בכל שנה רגילה.

מיכאל איתן: או שכל השנים האלה היה מחדל ותקציבי ההסברה היו מוגזמים ומנופחים ובלתי הגיוניים, או שההיפך.

מיכאל איתן: השנה מישהו אחראי על כך ששום דבר לא קרה ואפשר להמשיך בשגרה ולהשתמש באותם משאבים ובאותם כלים גם נוכח השינוי החמור במצב.

מיכאל איתן: אני מבטיח לכם שכחבר כנסת לא ארפה מהעניין הזה.

מיכאל איתן: אני אגיש הצעות לסדר יומה של הכנסת ואני אשתדל לפעול בכל דרך אפשרית על מנת שהגורמים המוסמכים, ובעיקר ראש הממשלה ושר החוץ, יתנו את דעתם לנקודות הללו ויתנו לנו מענה הולם, כי להערכתי מדובר פה במחדל חמור מאוד, שאנחנו נשלם עליו מחיר.

מיכאל איתן: נשלם עליו מחיר אם אנחנו נתעלם ממנו.

מיכאל איתן: הסברה זה דבר שאין לו שיעור.

מיכאל איתן: תמיד אפשר להוסיף עוד ותמיד זה לא מספיק ותמיד רוצים עוד ועוד תקציבים ואומרים תעשו עוד בהסברה.

מיכאל איתן: אני לא מתכוון לתמוך בדרישות בלתי הגיוניות שמדינת ישראל, עם המשאבים המוגבלים שלה, גם היא כפופה למגבלות תקציב והיא לא יכולה לאפשר תקציב מוגזם.

מיכאל איתן: הביקורת שלי נובעת מהעובדה שיש כאן דבר שאף אחד לא מתייחס אליו, אף אחד לא בודק אותו, כמה העסק הזה ששמו "מדינת ישראל" צריך להקצות לנושא ההסברה, במיוחד בשנה שהיא שנת מלחמה מדינית וביטחונית.

מיכאל איתן: אני מקווה מאוד שהישיבה הזאת תתרום גם בתחום הזה.

מיכאל איתן: אני מודה לכל המשתתפים והתלמידים, ואני מקווה שנצליח להזיז את הנושא של האינטרנט וההסברה הכללית גם יחד.

מיכאל איתן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

מיכאל איתן: - - - - - - - -