הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 84, 2002-03-13 09:00

ענת מאור: בוקר טוב.

ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את יום המדע השלישי בכנסת.

ענת מאור: ברוכים הבאים.

ענת מאור: מדעניות ומדענים, שר המדע, התרבות והספורט התנצל מראש שבגלל ישיבת הקבינט הביטחוני, שנקבעה ממש בלילה, נבצר ממנו להיות כאן.

ענת מאור: עם זאת, יושב איתנו השר לשעבר, יובל נאמן, שהוא גם יישא דברי ברכה.

ענת מאור: נמצא עמנו המנכ"ל החדש, ידידי מר דוד לפלר.

ענת מאור: נמצאים עמנו שגרירים, נספחים מדעיים ונציגי השגרירויות השונות בארץ, חברי מליאת סוכנות החלל הישראלית, ואבי הר-אבן בראשם, אנשי אקדמיה ומקצוע, סטודנטים מצטיינים, ואחרונים אחרונים חביבים וחביבות תלמידים ותלמידות מבתי הספר, ציבור נכבד.

ענת מאור: המדען הנודע אלברט איינשטיין אמר שרק שני דברים הם אין סופיים: היקום והבערות.

ענת מאור: והוא הוסיף, ספק בציניות: לגבי הראשון אני לא בטוח, אך לגבי אין-סופיות הנבערות רבה דאגתי.

ענת מאור: המדע והידע האנושי, שדמינו שהם צאן ברזל, החל מערכי היהדות של תורה לשמה, המשך בתרבות היוונית של הסקרנות וחקר האמת כבסיס לכל הפילוסופיה והמדע, וגמור בתרבויות המזרחיות של תורות החרמאות והפרשנות, אותו מדע וצימאון בסיסי ידעו השנה, למרבה הצער, מתקפות ושברים מאיימים.

ענת מאור: בעודנו מקדישים את יום המדע השנה לנושא חקר החלל ושיגור האסטרונאוט הישראלי הראשון, פגעה בארצות הברית ובעולם החופשי כולה פעולת טרור פונדמנטליסטי מעוררת פלצות, ואילו במדינה שלנו ובאזור כולו אנו קוברים את החללים הנופלים קורבן לכוח הנשק.

ענת מאור: יום המדע אינו עת לדיון מדיני ציבורי, אך הוא בהחלט המקום להזכיר ולהתחייב שהכל צפוי, אך הרשות נתונה.

ענת מאור: אפיקי החקר והסקרנות המדעיים הם אין סופיים, אך בנו תלוי אם הישגי המדע יופנו להרס, השמד, גידול פערים וניכור, או לצמיחה ושגשוג תרבותיים, כלכליים, ולמימוש סיכויים לשיוויון לכל אישה, איש וילד במדינת ישראל ובעולם כולו.

ענת מאור: חברות וחברים, עמיתיי לוועדת המדע, חברי הכנסת.

ענת מאור: נמצאים איתנו חבר הכנסת מודי זנדברג, חבר הכנסת נודלמן, חבר הכנסת בריילובסקי, חבר הכנסת הלפרט.

ענת מאור: בשמם ובשמי אני רוצה לומר שהשנה נקלעה ועדת המדע, כמו גם האקדמיה והקהילה המדעית כולו, לניסיונות מבית לכרסם במעמד המדע, עצמאותו ויוקרתו.

ענת מאור: קצרה היריעה לפרוט ולפרט את כל מסכת המאבקים שקיימנו ואנו ממשיכים לקיים, אך הכרחי להאיר את הזרקור ולהפנותו אל המרכזים שבהם.

ענת מאור: אני שמחה שיחד עם ור"ה, ועדת החינוך ורבים אחרים, בלמנו את הניסיונות לפוליטיזציה בהרכב המל"ג, להעדפת מכללות פרטיות על-פני ציבוריות, להכנסה של בעלי תפקידים ועניין למל"ג.

ענת מאור: נמשיך במאבק לשמור על עצמאות ות"ת, על בכירות למחקר, בשיתוף עם הרחבת הנגישות להשכלה הגבוהה.

ענת מאור: ניאבק על המוניטין המקצועי והחברתי של אנשי האקדמיה בארץ ובעולם כולו.

ענת מאור: נמשיך להגן על האיזון הראוי בין המחקר הביולוגי רפואי, שכולל גם ניסויים הכרחיים בבעלי החיים, תוך דאגה למיזעור סבלם.

ענת מאור: לא ניתן שהחוקרים יהיו מקור להשמצות.

ענת מאור: נמשיך להיאבק נגד ניסיונות הממשלה לכפות את דו"ח מלץ ונגד חקיקה גורפת בכנסת במקום מיצוי מירב ההבנות, ההידברות וההסכמות עם אנשי האקדמיה.

ענת מאור: נמשיך להגן על המחקר הארכיאולוגי נגד התערבויות זרות ולא נרפה מההכרח שמלגות המחקר של הדוקטורנטים לא ימוסו.

ענת מאור: נתמיד במאבקנו לתקצוב נאות של המדע, המחקר וההשכלה בישראל.

ענת מאור: המשאב הגדול ביותר שיש לנו הוא ההון האנושי והוא הפוטנציאל החברתי-כלכלי שלנו.

ענת מאור: לכן, תרשו לי להצדיע ולהתגאות באנשי הקהילה המדעית שלנו על התרומה שלה, המעורבות והיוקרה שהיא מביאה למדינה.

ענת מאור: ציבור נכבד, השנה יזמנו חידוש בהרכב המוזמנים לכנס.

ענת מאור: אני רוצה לקבל בברכה חמה בשמי, בשם הוועדה ובשם כולנו, את אורחינו הנכבדים, השגרירים, הנספחים המדעיים ונציגי השגרירויות.

ענת מאור: לעונג לנו שמעל ל-50 מכם כיבדו אותנו בנוכחותם.

ענת מאור: ההזמנה שלנו וההשתתפות הם אות ועדות לכך שהמדע היום לא היה מתאפשר בלי שיתוף פעולה עולמי, בלי יצירת הבנה בין-לאומית וסולידריות, ונעשה ביחד שהמדע יתרום לכל העמים ולכל האנשים, ללא הבדל גזע, מין ולאום.

ענת מאור: אני רוצה לציין שהוועדה תמשיך לשקוד על קידום אוכלוסיות שהנגישות למדע היא לא מנת חלקם, שהאחת מהן היא אוכלוסיית הפריפריה.

ענת מאור: תרשו לי לברך את עמותת "בשער" על הכנס הנפלא שמתקיים בימים אלה, אתמול והיום, בעיר ירוחם.

ענת מאור: אנחנו תובעים ממשרד המדע, ממשרד התמ"ס ומהממשלה, שהביו-טכנולוגיה תהיה דווקא בפריפריה.

ענת מאור: נמשיך לשקוד על קידום המדע והמחקר בקרב ערביי ישראל ונמשיך לשקוד על קידום נשים במדע.

ענת מאור: ככל שכוח המוח הנשי ינוצל יותר, כך המדינה תזכה לקידום ושגשוג.

ענת מאור: מכובדיי, תרשו לי לסיים ולעבור לנושא יום המדע השנה – החלל.

ענת מאור: החלל היווה ומהווה תמיד מושא להשראה, לתגליות, לכמיהות, לשאיפות.

ענת מאור: אני רוצה להודות שאני נרגשת שבעוד כחודשיים האסטרונאוט הישראלי הראשון, אלוף משנה אילן רמון, מנאס”א ייצג אותנו בחלל.

ענת מאור: אנחנו גאים בו ונקווה ששיחת הטלפון איתו תצליח לעבור את האוקיאנוס הטרנס-אטלנטי ונשמע אותו ישירות.

ענת מאור: אני מתכבדת להודות לגב' דבורה שוורץ, משגרירות ארצות הברית, שהתנצלה שבגלל הפקקים היא מעט תאחר, על שיתוף הפעולה בינינו ועל ביקורו של מר גולדין בארץ בקיץ האחרון.

ענת מאור: זו ההזדמנות להודות למר אבי הר-אבן, מנכ"ל סוכנות החלל הישראלית, על כל פעולתו ועל הסיוע המשמעותי בארגון היום הזה, למנהלת הוועדה ענת לוי ולמזכירה איילת, שעשו עבודה יוצאת מן הכלל בארגון האירוע החשוב הזה.

ענת מאור: כמו כן, תודות למוזיאון המדע ולכל השותפים על מיני התערוכה המרשימה בכניסה לאולם.

ענת מאור: עתה אני מעבירה את רשות הדיבור לאנשי החלל, לאנשי הרקיע.

ענת מאור: אנחנו מצפים בכמיהה לשמוע את המסרים, את החידושים, את ההישגים.

ענת מאור: תודה רבה לכולכם ולכל הסוקרים.

ענת מאור: כפי שאמרתי, נמצא עמנו שר המדע לשעבר, מר יובל נאמן.

ענת מאור: אני שמחה גם שהצטרפה אלינו פרופ' חגית מסר-ירון, המדענית הראשית של משרד המדע.

ענת מאור: רשות הדיבור למר נאמן, השר לשעבר, יו"ר סוכנות החלל דהיום ומדען בשם עצמו.

ענת מאור: בבקשה.

פרופ' יובל נאמן: תודה לחברת הכנסת ענת מאור.

פרופ' יובל נאמן: אני רוצה לברך אותה על הפעילות של ועדת הכנסת למדע וטכנולוגיה.

פרופ' יובל נאמן: כשהייתי שר המדע ניסיתי להפעיל ועדה כזאת והיא לא פעלה אז.

פרופ' יובל נאמן: אינני אוהב לברך ברכות שאין בהן למעשה תוכן ושיעור מעניין.

פרופ' יובל נאמן: לכן, החלטתי לספר סיפור בזמן שהוקצב לי.

פרופ' יובל נאמן: השנה היא שנת 250 לפני הספירה ובאלכסנדריה יש אקדמיה.

פרופ' יובל נאמן: יש שם יווני בשם ארתוסטנס.

פרופ' יובל נאמן: הוא בעצם נולד בלוב.

פרופ' יובל נאמן: על כל פנים, לארתוסטנס, איש מדע רציני מאד, ארכימדס מקדיש ספר.

פרופ' יובל נאמן: ארתוסטנס יודע שכדור הארץ הוא עגול, הוא כדור.

פרופ' יובל נאמן: את זה כבר ידע פיתגורס.

פרופ' יובל נאמן: אבל ארתוסטנס מודד את רדיוס כדור הארץ ומצליח למדוד אותו בדיוק של פחות מאחוז.

פרופ' יובל נאמן: איך הוא עשה את זה?

פרופ' יובל נאמן: הוא ידע שביום מסויים בשנה השמש היא בזנית בסיאנה, בדרום-מצרים, באסואן.

פרופ' יובל נאמן: בזנית, זאת אומרת, הוא העמיד שם אפילו צינור וראה שאין צל.

פרופ' יובל נאמן: שעון שמש אין לו צל גם כן.

פרופ' יובל נאמן: אתם רואים שקרני השמש באות משם ונגיד שהנקודה הזאת (מצביע) זוהי אסואן.

פרופ' יובל נאמן: בשנה שלאחר מכן הוא השאיר שם חבר והוא הלך לאלכסנדריה, שהיא הנקודה למעלה (מצביע).

פרופ' יובל נאמן: באלכסנדריה הוא מדד את הזווית.

פרופ' יובל נאמן: היות שכבר ידעו גיאומטריה של אוקלידס וידעו ששני קווים מקבילים יוצרים את אותה זווית פה ופה (מצביע), והיות שהוא ידע את המרחק מאלכסנדריה לאסואן, הוא יכול היה לחשב את היקף כדור הארץ, לחלק בשני "פאי" ולקבל את רדיוס כדור הארץ.

פרופ' יובל נאמן: הוא קיבל אותו בדיוק של פחות מאחוז.

פרופ' יובל נאמן: זה דיוק פנטסטי.

פרופ' יובל נאמן: מאה שנה אחריו מנהל בית ספר אחר בעיר רודוס, פוסדוניוס, ניסה למדוד שוב פעם.

פרופ' יובל נאמן: הוא עשה זאת בשיטה אחרת ויצאו לו תוצאות מאד גרועות.

פרופ' יובל נאמן: למעשה הוא קיבל כדור ארץ בגודל של 60% מהכדור האמיתי.

פרופ' יובל נאמן: פטולמאיוס, שכתב ספר על הכל, ספר שכולם קיבלו אותו ובמשך 1,000 שנה הוא היה מעין תנ"ך של הנושאים המדעיים, פטולמאיוס חשב שהיות שהמדידה השנייה היא יותר מאוחרת במאה שנה ולכן הוא שם אותה ולא את המדידה המקורית.

פרופ' יובל נאמן: כריסוטפר קולומבוס היה לו את הספר של פטולמאיוס, שלפיו כדור הארץ קטן, הוא 60% מהגודל הנכון.

פרופ' יובל נאמן: לא היה מקום לאוקיאנוס השקט בכדור הארץ הזה.

פרופ' יובל נאמן: למעשה הכירו את אסיה, הכירו את אירופה ולא נשאר כבר הרבה בשביל גודל כזה של כדור הארץ.

פרופ' יובל נאמן: על כל פנים, לא היה מקום לשני אוקיאנוסים.

פרופ' יובל נאמן: קולומבוס חשב שהדרך להודו הרבה יותר קצרה בכיוון זה, כי הוא חשב שכדור הארץ הרבה יותר קטן.

פרופ' יובל נאמן: הוא הגיש הצעת מחקר לממשלת ספרד, הצעת מחקר מפורטת, שחישבה בדיוק מבחינה כלכלית כמה זה יכניס.

פרופ' יובל נאמן: מהודו ייבאו את התבלינים ואפשר היה לחשב כמה אוצר המדינה ירוויח על החסכון במרחק להודו כשייסעו ממערב.

פרופ' יובל נאמן: קולומבוס, כמובן, גילה את אמריקה במקום להגיע להודו וחשב עד סוף ימיו שהוא הגיע להודו.

פרופ' יובל נאמן: אני מספר זאת, ראשית, מפני שכך זה היה, וזה סיפור מעניין; שנית, מפני שבמדע אתה יודע את הצעד שאתה הולך אליו.

פרופ' יובל נאמן: מדע מתפתח כמו באבולוציה.

פרופ' יובל נאמן: אם לא תעשה כלום, אם לא תהיה לך תכנית, לא תגיע לשום מקום.

פרופ' יובל נאמן: אבל כשאתה עושה תכנית – להפוך אותה לשקלים ולחשוב שבאמת אתה הולך לפתח את הנקודה הזאת בדיוק, זו טעות.

פרופ' יובל נאמן: מדע לא מתפתח כך, אלא תוך כדי זה שאתה הולך לא' אתה רואה את ב' בצד, וב' יכול להיות מקום הרבה יותר מוצלח.

פרופ' יובל נאמן: אז אתה מגיע למסקנה שאתה מגיע אליה.

פרופ' יובל נאמן: רציתי לספר את הסיפור הזה כי הוא מסמל את העבודה המדעית.

פרופ' יובל נאמן: פה, במקרה זה, מדובר בהמשכיות על פני אלפי שנים.

פרופ' יובל נאמן: חוץ מזה, זה היה חקר החלל של הימים ההם.

פרופ' יובל נאמן: היום אנחנו עובדים בקנה מידה אחר.

פרופ' יובל נאמן: אבל הלקח הוא אותו הלקח.

פרופ' יובל נאמן: אני מברך את הציבור שמתעניין במדע, וכמובן, גם את הציבור שמתעניין בחלל.

פרופ' יובל נאמן: החלל הוא בכל זאת גם שימושי, כך מסתבר.

פרופ' יובל נאמן: כשיצאו אליו לא חשבו שכל מה שיעבור דרך החלל זה בעיקר משחקי כדורגל, כל הטלוויזיה, הפקסים וכל התקשורת.

פרופ' יובל נאמן: אבל הוא הביא תועלת רבה.

פרופ' יובל נאמן: הוא יביא גם הלאה תועלת.

פרופ' יובל נאמן: אבל איננו יודעים מהי התועלת האמיתית והכי חשובה שתבוא משם.

פרופ' יובל נאמן: תודה רבה.

ענת מאור: תודה רבה לשר לשעבר, יובל נאמן.

ענת מאור: נמצא עמנו המנכ"ל החדש, דוד לפלר, של משרד המדע, התרבות והספורט וזו הזדמנות לברך אותו.

ענת מאור: אני מברכת גם את חברנו, חבר הכנסת אליעזר כהן, שהצטרף אלינו.

ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את נציגת השגרירים.

ענת מאור: בהיעדרך ציינתי אותך, ברברה, על התרומה הגדולה ועל ביקורו של גולדין.

ענת מאור: אנחנו באמת מאד מתברכים בעובדה שזה יום המדע הראשון שאנחנו עושים אותו במשותף עם קהילת הנספחים המדעיים.

ענת מאור: נשמח מאד לברכתך.

דבורה שוורץ: Thank you very much, Mrs.

דבורה שוורץ: Maor, distinguished colleagues, guests, and thank you very much for your invitation to come here.

דבורה שוורץ: First, I want to apologize for being late.

דבורה שוורץ: I look forward to the day we have high speed transportation between Tel Aviv and Jerusalem.

דבורה שוורץ: Thank you for the invitation to speak at the Knesset annual national science day.

דבורה שוורץ: This is a testament to the excellent and continuing cooperation between the international community and Israel in many scientific fields.

דבורה שוורץ: The present age offers new challenges.

דבורה שוורץ: For that reason we are pleased that Israel scientific excellence is now being expanded to benefit the region and the world.

דבורה שוורץ: Again, international cooperation efforts have played an important role.

דבורה שוורץ: Israeli scientists are deeply involved in regional and worldwide cooperation, funded by the US government.

דבורה שוורץ: Forward thinking bi-national and regional programs, such as the middle east regional cooperation program, have started as the result of the Camp David peace efforts and have lead to innovative research ideas.

דבורה שוורץ: Scholars work here, and with Israel’s regional and global scientific partners.

דבורה שוורץ: Within the region Israeli scientists have worked under these programs with Egyptian, Jordanian, Palestinian, Tunisian and Moroccan counterparts in the areas of agriculture, water, health, environment, economics and engineering.

דבורה שוורץ: I know it is hard to believe it in these turbulent times, but this cooperation is continuing even today.

דבורה שוורץ: We are especially proud of joint work with Israel on space.

דבורה שוורץ: NASA and Israel signed an agreement in 1996 and cooperation has increased since that time.

דבורה שוורץ: Last August NASA administrator Daniel Goldin visited Israel for a week.

דבורה שוורץ: The outcome of that visit was the signing of a new initiative on cooperation and space – based research, including fields such as remote – sensing, to study land cover and land change, space environment, climate change and new kind of tectonic plates and topographic changes.

דבורה שוורץ: In addition Israel may join US researches utilizing the international space station, for the provision of advanced research equipment.

דבורה שוורץ: As part of the ongoing cooperation NASA and the Israel space agency are continuing to support the middle- east interactive data archive maintained at Tel Aviv University.

דבורה שוורץ: This data notes serves as a gateway for a significant body of earth science data acquired by Israel and the U.S and provides unprecedented access to this data by researches in the region on a daily basis.

דבורה שוורץ: Later this year the first Israeli astronaut, Colonel Ilan Ramon is scheduled to fly for the space shuttle in Columbia to support research activities from space.

דבורה שוורץ: Colonel Ilan Ramon will serve as a pillar specialist on this mission, operating in Mediterranean Israel dust experiment, in which Ilan Ramon observing and photographing atmospheric aerosols in the Mediterranean area.

דבורה שוורץ: Some of these posters are on exhibit here today and I hope you have the chance to look at them.

דבורה שוורץ: We hope these posters can be used to further of your awareness in education and science of space among the Israeli public.

דבורה שוורץ: The international community looks forward to continue cooperation with Israel in the field of scientific and space-related issues, and confidant that for such cooperation we will see greater rates of achievements in the years to come.

ענת מאור: תודה רבה לגב' דבורה שוורץ על כל שיתוף הפעולה והדברים החמים.

ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את מר אבי הר אבן, מנהל סוכנות החלל הישראלית.

ענת מאור: בבקשה.

אבי הר-אבן: בוקר טוב.

אבי הר-אבן: הבוקר, כשהייתי תקוע בפקק כמו רובנו, חשבתי על הדיספרופורציה שקיימת.

אבי הר-אבן: בנאס”א משקיעים היום מאמצים רבים לשילוב טכנולוגיות חלל לצרכים אזרחיים.

אבי הר-אבן: אחד הרעיונות הוא שימוש במטוס רקטה, שיקצר את זמן התנועה מלוד, מנתב"ג לניו-יורק, לשעתיים, שעתיים וחצי.

אבי הר-אבן: הבעיה היא שיש פה דיספרופורציה: מדובר בטיסה של שעתיים וחצי מניו-יורק לתל-אביב ועוד שעתיים מנתב"ג לירושלים.

אבי הר-אבן: לכן, אנחנו צריכים למצוא את האיזון.

אבי הר-אבן: לאור לוח הזמנים הקצר אציג רק שני שקפים כדי לתאר קצת ממה שאנחנו מנסים לעשות.

אבי הר-אבן: (מציג שקף).

אבי הר-אבן: ציינתי כאן חלק מהפעילויות שלנו.

אבי הר-אבן: אתן סקירה על מה שאנחנו עושים במעט הכסף העומד לרשותנו.

אבי הר-אבן: למרות מעט התקציב שעומד לרשותנו אנחנו מצליחים לעשות דברים הודות לשותפים שלנו, והשותפים שלנו הם מהאקדמיה ומהתעשייה, שמנסים להושיט לנו עזרה בכל מיני דברים שבמדינות אחרות נחשבים לכסף.

אבי הר-אבן: אולי לא טוב שאני אומר זאת, כי אם יש פה מישהו מהאוצר, הוא יגיד: אתם לא צריכים כסף.

אבי הר-אבן: בכל אופן, למען ההגינות כדאי לציין זאת.

אבי הר-אבן: אנחנו למעשה הגוף הממשלתי היחידי שממונה על תיאום בין-משרדי ובין מוסדי בנושא פעילויות חלל.

אבי הר-אבן: אנחנו מהווים כתובת לכל מיני פרוייקטים בין-לאומיים בנושא החלל.

אבי הר-אבן: למשל, פרוייקט ניווט עולמי.

אבי הר-אבן: אנחנו שילבנו בנושא זה את מדינת ישראל, תוך שילוב כל משרדי הממשלה, החל ממשרד הפנים, משרד האוצר כמובן, משרד התקשורת וכו'.

אבי הר-אבן: למעשה כמעט כל המשרדים משולבים בזה.

אבי הר-אבן: יש לנו מספר פרוייקטים אינטגרטיביים, שבניגוד לגופים אחרים במשרד המדע אנחנו מנהלים אותם ברמה של מינהלת תכנית.

אבי הר-אבן: כלומר, יושבים המדענים, מצד אחד, שהגדירו את הצרכים מול המפתחים, שבדרך כלל הם התעשייה ומדעניה, ומנסים לפשר, כי תמיד המדע דורש לימוד והתעשייה לא תמיד מצליחה בטכנולוגיות הקיימות להגיע למדרגה העליונה.

אבי הר-אבן: אחד הנושאים שהוא מהחשובים ביותר, למרות שפורמלית אין לנו מנדט לטפל בו אבל אנחנו מטפלים בו, הוא נושא החדרת החינוך והמודעות בנושא החלל.

אבי הר-אבן: אנחנו עובדים באופן הדוק מאד עם משרד החינוך.

אבי הר-אבן: אנחנו מנסים לשלב ידיים ותקציבים ביחד.

אבי הר-אבן: הדוגמא של התלמידים שישנם פה, שבהמשך יספרו לנו על כמה מהפרוייקטים שהם עושים, היא דוגמא טובה.

אבי הר-אבן: יש פה מיקוד על השנה הזאת, שלמעשה הוכרזה כשנת חלל, עקב האירוע המרכזי, שהוא טיסת האסטרונאוט הישראלי הראשון לחלל, שבהמשך אנחנו גם נשוחח איתו.

אבי הר-אבן: בתור היותנו חלק ממשרד המדע אנחנו גם עושים את מה שמשרד המדע עושה בדברים אחרים במדע, דהיינו: אנחנו תומכים בפעילות המחקרית במוסדות האקדמיה.

אבי הר-אבן: בניגוד לגופים אחרים, אנחנו גם תומכים בתעשיות ובמספר מכוני מחקר.

אבי הר-אבן: יש פה אולי נציגים של מכוני מחקר, שיחייכו - ולמשל, נמצא פה נציג מהטכניון – ויגידו: האם זה נקרא תמיכה?

אבי הר-אבן: אבל בכל אופן, אנחנו מנסים לסייע להם.

אבי הר-אבן: כן ניתן סיוע באיזרוח טכנולוגיות חלל.

אבי הר-אבן: כידוע לכם, בכל העולם הטכנולוגיות המתקדמות לגבי החלל הגיעו ממערכת הביטחון.

אבי הר-אבן: כך זה התחיל מהמלחמה הקרה.

אבי הר-אבן: לאט לאט מנסים לאזרח אותן.

אבי הר-אבן: אנחנו מדינה שיש לה הישגים מרשימים בנושא החלל, ואנחנו למעשה אחת משמונה מדינות שיש להן לוויין תוצרת עצמית ששוגר עם משגר מתוצרת עצמית.

אבי הר-אבן: כרגע יש לנו בחלל שלושה לוויינים: עמוס, הלוויין של הטכניון "טקסס", ולוויין מסחרי "ארוס".

אבי הר-אבן: הכל כחול-לבן.

אבי הר-אבן: לבסוף, אנחנו גם עוסקים בעידוד, פיתוח קשרים ושיתוף פעולה בין-לאומי.

אבי הר-אבן: הגענו לשיתוף פעולה הזה לא בגלל זה שכולם אוהבים את היהודים, אלא מתוך הכרה בהישגינו ובמה שאנחנו יכולים לתרום.

אבי הר-אבן: יש לנו שיתופי פעולה עם מדינות החל מארצות הברית, צרפת וכו'.

אבי הר-אבן: חלק משיתופי הפעולה עם ארצות הברית הוזכרו על-ידי היועצת הכלכלית של נציגות ארצות הברית.

אבי הר-אבן: הידקנו את שיתוף הפעולה עם צרפת ולמעשה יש לנו פרוייקטים משותפים ואנחנו עובדים יפה מאד.

אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקטים משותפים עם הולנד, עם אוקראינה, רוסיה וגרמניה.

אבי הר-אבן: בעתיד הקרוב אני מקווה שנצליח לחתום על הסכמי שיתוף פעולה גם עם מדינות כמו הודו, קנדה וסוכנות החלל האירופאית.

אבי הר-אבן: אני מברך את כולנו ביום מעניין.

אבי הר-אבן: אם ראש הוועדה תסכים, נתקשר עכשיו אל אל"מ אילן רמון מנס"א.

אבי הר-אבן: השעה שם עתה היא 2:50 לפנות בוקר.

אבי הר-אבן: פרופ' זאב לוין, שהוא המדען הראשי של הפרוייקט שנעשה באוניברסיטת תל-אביב, ירחיב את הדיבור על המשימות של אילן רמון.

אבי הר-אבן: אילן, שלום, זה אבי הר-אבן.

אבי הר-אבן: בוקר טוב, מה שלומך?

אבי הר-אבן: אנחנו נמצאים בכנסת כאורחים של ועדת המדע והטכנולוגיה בראשותה של חברת הכנסת ענת מאור.

אבי הר-אבן: האולם מלא אנשים, למרות הפקקים.

אבי הר-אבן: אנשים רוצים לשמוע את קולך.

אבי הר-אבן: ראש הוועדה, חברת הכנסת ענת מאור, תשוחח איתך.

אבי הר-אבן: שיהיה לך בהצלחה.

אילן רמון: תודה רבה.

ענת מאור: אילן, שלום לך.

ענת מאור: אנחנו ממש נרגשים פה.

ענת מאור: נמצאים פה 200 תלמידי תיכון, מדענים, ועדת המדע של הכנסת, משרד המדע.

ענת מאור: בוא נשמע איך אתה מרגיש שם, מעבר לים.

אילן רמון: חברת הכנסת ענת מאור, המכובדים שיושבים באולם, אני ממש....

ענת מאור: אני מקווה שבחלל תהיינה פחות תקלות ממה שיש פה.

ענת מאור: איך אתה עובר כרגע את שלב ההכנות?

ענת מאור: מה בדיוק קורה איתך אישית?

אילן רמון: אני בהכנות מצוי די הרבה זמן.

אילן רמון: בשנה וחצי האחרונות.

אילן רמון: ...

אילן רמון: בתחומים

ענת מאור: אילן, לצערי, אנחנו לא שומעים אותך טוב.

ענת מאור: יש פה עוד עצה אחת ונראה אם היא תעזור.

ענת מאור: אם לא – נגיד לך מילות פרידה.

חגית מסר-ירון: אילן, זו חגית.

חגית מסר-ירון: האם אתה זוכר מה לימדתי אותך באוניברסיטה?

חגית מסר-ירון: יש לך "אינטר סימבול", "אינטר פירנס".

חגית מסר-ירון: תעשה הפסקה בין מילה למילה וכך נוכל לשמוע אותך יותר טוב.

אילן רמון: או-קיי.

אילן רמון: עכשיו שומעים אותי טוב יותר?

ענת מאור: לא, זה לא עזר.

ענת מאור: אילן, אני רוצה לומר לך שוב בשם כולנו, שאנחנו ממש גאים בך.

ענת מאור: אנחנו מקווים שהתרומה של הטיסה תרחיב לך אופקים ותתרום לכל המדינה.

ענת מאור: אנחנו מוסרים לך הרבה מאד אהבה.

ענת מאור: אתה יודע מה?

ענת מאור: אתה כבר נשמע כמו אסטרונאוט במובן החיובי של המילה.

ענת מאור: הרבה הרבה הצלחה וכל טוב.

אילן רמון: תודה רבה לכם.

אילן רמון: (מחיאות כפיים)

ענת מאור: אני מקווה שאתה שומע את מחיאות הכפיים.

ענת מאור: הרבה אהבה מכל הציבור פה.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: לילה טוב.

אילן רמון: לילה טוב.

אילן רמון: תודה רבה.

ענת מאור: תודה רבה על הרעיון ועל הקשר האישי.

ענת מאור: נמשיך עכשיו עם תורת החלל עצמה.

ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את פרופ' זאב לוין מאוניברסיטת תל-אביב שישכיל אותנו בנושא הניסוי האסטרונאוטי הישראלי.

ענת מאור: הכל, כאמור, בחמש דקות, כדי שנוכל לשמוע אחר-כך גם את הצעירים עצמם מבתי הספר התיכוניים.

ענת מאור: בבקשה.

פרופ' זאב לוין: בוקר טוב לכולם.

פרופ' זאב לוין: בחמש דקות להציג פרוייקט שאנחנו עובדים עליו כבר כמעט שלוש שנים זו מטלה לא קלה.

פרופ' זאב לוין: חלק מהדברים כבר נאמרו ואולי זה עוזר קצת בדיון.

פרופ' זאב לוין: אני מדבר על פרוייקט האסטרונאוט הישראלי, שהתחיל בהתחלה כפרוייקט קטן ביותר, שמטרתו היתה בסך הכל לצלם מהחלל למטה סופות אבק שעוברות מעל לים התיכון.

פרופ' זאב לוין: זו היתה המטרה.

פרופ' זאב לוין: אבל כמו שדברים קורים לעתים קרובות, דברים התפתחו.

פרופ' זאב לוין: אפילו אילן רמון, שהגדרתו בהתחלה היתה הרבה יותר קטנה מההגדרה שנותנים לו היום כ"פיי ספציאליסט", תפקידו התרחב אלפי מונים ממה שתוכנן בהתחלה.

פרופ' זאב לוין: מה שאתם רואים עכשיו מאפיין את הניסוי שלנו.

פרופ' זאב לוין: כבר עכשיו אגיד שנתתי לחברת הכנסת ענת מאור "סטיקרים" בשביל כל הנכדים, הילדים וכמובן הילדים שלנו פה, כדי שאפשר יהיה לתלותם על המכוניות, על התיקים וכדומה.

פרופ' זאב לוין: בכל אופן, הפרוייקט מתוכנן בצורה הבאה: הוא אמור לטוס מעל לים התיכון וגם מעל חלק מאזורי האוקיאנוס האטלנטי.

פרופ' זאב לוין: מטרתו לצלם בצורה מתוחכמת סופות אבק ולחקור הן את המקורות של הסופות והן את מה שקורה לסופות האבק האלה בדרכן מהמקור ואפילו אל מדינת ישראל.

פרופ' זאב לוין: בו זמנית, בזמן שהמעבורת עוברת למעלה, החלק השני של הניסוי כולל גם מטוס מחקר, שאמור לטוס בגבהים שבהם סופות האבק נמצאות.

פרופ' זאב לוין: המטוס אמור לדגום את החלקיקים שנמצאים בתוך האבק ולאחר מכן לעשות אנליזה כימית.

פרופ' זאב לוין: הסיבה לכך שאנחנו עושים שילוב של שני החלקים האלה של הניסוי היא כדי שנוכל לאמת חלק מהמדידות שנעשות מהחלל על-ידי מדידות שנעשות במקום עצמו.

פרופ' זאב לוין: לדבר הזה יש חשיבות גדולה מאד.

פרופ' זאב לוין: זו גם הסיבה לכך שנאס”א מלכתחילה הסכימה לכך שזה ניסוי שהיא רוצה שאנחנו נבצע.

פרופ' זאב לוין: הסיבה לכך היא שכיום נאס”א שיגרה כבר לחלל כמה לוויינים, בעיקר שניים מהם, שמודדים סופות אבק מעל כדור הארץ.

פרופ' זאב לוין: הבעיה היא שהם לא רואים את אותו אזור באותו זמן, לא מזהים את אותן סופות אבק, כך שקשה להם לעשות כיול בין שני הלוויינים האלה שנמצאים בחלל.

פרופ' זאב לוין: היתרון של הניסוי הישראלי הוא בכך שממקום אחד נשתמש באותם עורקי גל שמשתמשים בהם האמריקנים בשני הלוויינים ונשווה זאת עם מדידות של מטוס, שנעשות בו זמנית.

פרופ' זאב לוין: כלומר, התוצר שלנו, התוצר של אותו ניסוי יהיה לשפר את מערכות הכיול האמריקניות וכמובן לתת לנו הבנה יותר טובה על מה זה בכלל סופת אבק, איך היא מתנהגת, איך היא משתנה עם הזמן מהרגע שהיא יוצאת, למשל, מאזור סהרה ומגיעה לאזור שלנו.

פרופ' זאב לוין: (מציג שקף).

פרופ' זאב לוין: אתם רואים כאן את אילן, שדיברנו איתו כרגע.

פרופ' זאב לוין: הפרוייקט נקראMediterranean dust experiment.

פרופ' זאב לוין: זו לפחות המטרה המרכזית של אותו ניסוי.

פרופ' זאב לוין: למה אנחנו רוצים לחקור סופות אבק?

פרופ' זאב לוין: אנחנו רוצים לחקור סופות אבק, כי סופות אבק מהוות את החלק העיקרי של החלקיקים, אותם ארוסולים שנמצאים באטמוספירה.

פרופ' זאב לוין: אם מביטים סביב כדור הארץ ולוקחים את המסה, את המשקל או את כמות החומר שנמצאת באוויר, סופות אבק מהוות את הרוב של אותם חלקיקים, אפילו יותר מאשר זיהום האוויר שעליו אנחנו מדברים כל-כך הרבה.

פרופ' זאב לוין: נוסף לכך, הן בגודל המתאים וכאשר חלקיקים נכנסים לתוך הריאות, חלק מאותם חלקיקים לא מצליחים לצאת החוצה.

פרופ' זאב לוין: אם אותם חלקיקים מכילים חומרים רעילים, או חיידקים שמגיעים מאזורים מזוהמים, הדבר הזה נכלא בתוך הריאות שלנו ולא יוצא החוצה.

פרופ' זאב לוין: לכן, חשוב לנו להבין מה יש על אותם חלקיקים, איך הם משתנים כפונקציה של זמן.

פרופ' זאב לוין: נוסף לכך, חשוב לנו לדעת מה הגודל ומה ההרכב של אותם חלקיקים, כי לדבר הזה יש השלכה ישירה על התחממות כדור הארץ.

פרופ' זאב לוין: כולנו למדנו וקוראים כל הזמן על נושא התחממות כדור הארץ.

פרופ' זאב לוין: לדבר הזה יש חשיבות גדולה מאד.

פרופ' זאב לוין: הם משפיעים על הגשם ועל העננים.

פרופ' זאב לוין: אנחנו יודעים היום הרבה יותר ממה שידענו לפני כמה שנים.

פרופ' זאב לוין: ברור לנו שאותן סופות אבק משפיעות לפעמים בצורה חיובית.

פרופ' זאב לוין: זאת אומרת, מגבירות את הגשם.

פרופ' זאב לוין: אבל לעתים הן גם מפחיתות את כמויות הגשם.

פרופ' זאב לוין: לכן, חשוב לנו להבין איזה מצבים יכולים לעזור לנו בהגברת הגשם ואיזה מצבים יפחיתו את הגשם.

פרופ' זאב לוין: כמובן שלדבר הזה יש חשיבות גם מבחינת חיזוי מזג האוויר.

פרופ' זאב לוין: אם אנחנו רוצים לעשות חיזוי ולדעת מה יהיה בעוד חודש, או אפילו בעוד שבוע, מה תהיינה כמויות הגשם שאמורות לרדת בעוד שבוע, למשל – הרי שכל נושא החיזוי קשור בהחלט במידע שיש לנו, בידע שיש לנו, להבנת אותם תהליכים ואותו הרכב של חלקיקי האבק באוויר.

פרופ' זאב לוין: מהי המטרה שלנו?

פרופ' זאב לוין: כמו שנאמר, המטרה היא לחקור את החלקיקים האלה של האבק, בסופות האבק, כשהן עוברות מעל לים התיכון, את התכונות של החלקיקים, את השינויים, ללמוד על התרומה שלהם על שינוי אקלים באזור הים התיכון, על כמויות הגשם.

פרופ' זאב לוין: כן אנחנו רוצים להבין את התהליכים המשפיעים על הברקים ועל השדונים, שזה ניסוי נוסף, ניסוי "מיידק", שלא הזכרתי.

פרופ' זאב לוין: אנחנו גם חוקרים תופעה שנתגלתה לפני 13 שנה, שמעל סופות ברקים גדולות מאד, מעליהן, בגובה של בין 20 ל-90 ק"מ מתגלים כל מיני אורות כאלה.

פרופ' זאב לוין: קוראים לזה שדונים.

פרופ' זאב לוין: זה מופיע כמו מדוזה כזאת, עם רגליים ארוכות כאלה.

פרופ' זאב לוין: הדבר הזה מופיע לזמן קצר ביותר.

פרופ' זאב לוין: הוא מופיע בעיקר מעל סופות ברקים גדולות מאד.

פרופ' זאב לוין: מעט מאד ידוע על הדבר הזה, כי הדבר רק נתגלה לפני 13 שנה.

פרופ' זאב לוין: המטרה של חלק מהניסוי שלנו היא לעקוב בצורה מאד מתוחכמת אחר אותם שדונים, בעיקר מעל אזור דרום-מזרח אסיה, מעל אירופה ומעל דרום-אמריקה.

פרופ' זאב לוין: איך אנחנו נבצע את הניסוי הזה?

פרופ' זאב לוין: – הניסוי שלנו הוא חלק ממה שנקרא Hitchhiker.

פרופ' זאב לוין: Hitchhiker זה טרמפיסט.

פרופ' זאב לוין: לאמיתו של דבר, בהתחלה בכל הנושא הזה של טרמפיסט על מעבורת החלל היה רעיון להכניס רק ניסויים של תלמידי תיכון וכדומה.

פרופ' זאב לוין: עם הזמן זה השתפר ונהיה יותר מתוחכם.

פרופ' זאב לוין: הניסוי שלנו הוא הניסוי הראשון שבו על אותה מעבורת, באותו ניסוי של טרמפיסט, אנחנו גם מכניסים את שילובו של האסטרונאוט וגם תחנת קרקע שתעזור בשליטה.

פרופ' זאב לוין: בכל אופן, המערכת נמצאת על המרפסת של המעבורת.

פרופ' זאב לוין: זו המערכת שלנו (מציג שקף).

פרופ' זאב לוין: אם מותר לי, אומר בקצרה במה זה טוב למדינה ומהי החשיבות של הנושא למדינה.

פרופ' זאב לוין: חלק מהדברים כבר נאמרו.

פרופ' זאב לוין: חשוב לי לדבר על כך שכמובן אנחנו נחשפנו לטכנולוגיות חדשות, שבעצם לא היתה לנו כל אפשרות להגיע אליהן בדרך אחרת.

פרופ' זאב לוין: יש לנו, כמובן, שיטות בטכנולוגיה וגם בחקר החלל.

פרופ' זאב לוין: יש לנו פה את אימון האסטרונאוט, שזה דבר יחסית חדש.

פרופ' זאב לוין: אני מדבר על כל הנושא הזה של איך מאמנים אדם כדי לצאת לחלל.

פרופ' זאב לוין: זה פתח בפנינו כל מיני אפשרויות של שיתוף פעולה עם מדינות רבות.

פרופ' זאב לוין: בשקף רשומות המדינות שעומדות להיות שותפות בחלק מהניסוי שלנו.

פרופ' זאב לוין: זה פתח לפנינו את האפשרות ועובדה היא שהיום נאס”א מזמינה אותנו להשתתף בתכנית תחנת החלל.

פרופ' זאב לוין: כבר בשבוע הבא אנחנו אמורים להיות בנאס”א כדי לקדם את שיתוף הפעולה הזה.

פרופ' זאב לוין: לסיכום, אנחנו ברוכים בזה שההסכם הזה הגיע לשלב שאנחנו עומדים בפני שיגור.

פרופ' זאב לוין: אנחנו מקווים שהמעבורת שנחתה שלשום לא הגיעה פגומה, כך שנוכל לצאת לחלל כבר ביולי הקרוב.

פרופ' זאב לוין: לכל המעוניינים, ה"סטיקרים" מחולקים עתה.

פרופ' זאב לוין: תודה רבה.

ענת מאור: תודה רבה לפרופ' זאב לוין.

ענת מאור: אני מתכבדת להזמין את הגב' יפה ויגודצקי, ממשרד החינוך והתרבות.

ענת מאור: היא תדבר על פעילות תלמידים בנושא החלל.

ענת מאור: כאמור, בסוף האירוע התלמידים יציגו את הדברים בעצמם.

ענת מאור: אני רוצה לברך את חבר הכנסת מח'ול שהצטרף אלינו.

יפה ויגודצקי: בוקר טוב למכובדיי בשולחן הנשיאות, חברי כנסת, אורחים נכבדים, חבריי במשרד החינוך והתרבות, מפקחים ממערכת החינוך, מורים ובעיקר תלמידים.

יפה ויגודצקי: כדי לתקן – אין כאן תלמידי תיכון.

יפה ויגודצקי: יש כאן תלמידי חטיבות ביניים.

יפה ויגודצקי: חשוב לציין שאנחנו מתחילים את הפעילות שלנו באמת כבר בגיל מאד צעיר.

יפה ויגודצקי: כפי שנאמר כאן, מדינת ישראל תופסת מקום נכבד בקהילת המדע העולמית.

יפה ויגודצקי: המדענים הישראליים מוכרים בעולם וזוכים להערכה.

יפה ויגודצקי: הם משולבים בחזית המחקר המדעי של המדינות המפותחות.

יפה ויגודצקי: מאז ראשית המדינה הכירו מנהיגיה בחשיבותם של המדע והטכנולוגיה וסייעו להתפתחותם.

יפה ויגודצקי: מערכת החינוך גם היא משקיעה מאמצים לא מבוטלים, כדי להרחיב ולבסס את היידע המדעי והטכנולוגי של בני הנוער.

יפה ויגודצקי: המדענים והטכנולוגים הישראלים של היום, שהעולם כולו רואה בהם עילית, שאבו בעצם את יסודות תורתם ממערכת החינוך בישראל.

יפה ויגודצקי: מאז 1994, ובעקבות דו"ח הוועדה העליונה לחינוך מדעי טכנולוגי, שנקרא "מחר 1998", בראשותו של פרופ' חיים הררי, פועלת מערכת החינוך כדי לחזק את לימודי המדעים והטכנולוגיה אצל בני הנוער, לעודד בנות להתמחות בתחומים אלה ולהרחיב את עתודת הבוגרים הפונים ללימודי מדעים וטכנולוגיה במוסדות להשכלה גבוהה.

יפה ויגודצקי: כדי להקנות חינוך מדעי טכנולוגי לכלל תלמידי המערכת, פיתחה המערכת תכנית לימודים חדשה למקצוע חדש, שנקרא מדע וטכנולוגיה, אותו לומדים כל התלמידים, מגן הילדים ועד החטיבה העליונה.

יפה ויגודצקי: זהו מקצוע המציג את המדעים, את הטכנולוגיה ואת הקשרים שביניהם בצורה חדשנית, מעניינת ומשולבת בהתנסויות בסביבות עתירות ציוד מדעי חדיש, מחשבים וטכנולוגיות חדשות.

יפה ויגודצקי: תכנית הלימודים "מדע וטכנולוגיה" מקיפה תחומים רבים, כולל לימודי כדור הארץ והחלל.

יפה ויגודצקי: מערכת החינוך מרחיבה את פעילויותיה גם מחוץ למסגרת הלימודים הפורמלית בכל רחבי הארץ, במסגרות כמו "נוער שוחר מדע", "נוער מחשבים" ועוד.

יפה ויגודצקי: עשרות אלפי תלמידים משתתפים מדי שנה בחוגים, בימי עיון, בקייטנות קיץ, באולימפיאדות בין-לאומיות ולאומיות, לומדים, מבצעים מחקרים ומפתחים רעיונות טכנולוגיים בהנחיית מדענים ומהנדסים, במסגרות של המוסדות להשכלה גבוהה, מכוני מחקר, מפעלי תעשייה, מוזיאונים למדע, שאנחנו רואים כאן חלק מהפעילות שלהם, וכיוצא בזה.

יפה ויגודצקי: כדי לעורר בתלמידים סקרנות ולפתח בהם עניין במדע, פותחו במערכת החינוך עשרות פרוייקטים מרתקים, שקרבו את התלמידים אל עולם המדע ואף איפשרו להם לקחת חלק בו ולהיות שותפים בתהליכי מחקר.

יפה ויגודצקי: בעקבות הידיעה שהאסטרונאוט הישראלי הראשון, אלוף משנה אילן רמון, ישוגר לחלל במעבורת אשר תקיף את כדור הארץ, ביקשה סוכנות החלל הישראלית לשלב את לימודי החלל בבתי הספר.

יפה ויגודצקי: אירוע זה של שיגור אסטרונאוט ישראלי לחלל הוא אולי צעד קטן לחקר החלל, אך הוא בוודאי צעד גדול לישראל, המקנה לה מעמד מכובד במספר מצומצם של מדינות אשר שלחו אסטרונאוטים לחלל.

יפה ויגודצקי: ברור על כן שמערכת החינוך נענתה ברצון לבקשת סוכנות החלל והגבירה את לימודי כדור הארץ והחלל בבתי הספר.

יפה ויגודצקי: אולם יותר מאשר להוסיף לתלמידים פרק לימוד, חשוב היה לעורר בהם סקרנות ועניין, לשלב אותם בתהליכי חקר ולאפשר להם לנסח שאלות ולהעמידם במבחן מדעי.

יפה ויגודצקי: תלמידים רבים השתלבו בפרוייקטים אלה.

יפה ויגודצקי: ברשותכם, אתאר רק מקצתם.

יפה ויגודצקי: פרוייקט אחד הוא פרוייקט שנקרא "גולשים בחלל".

יפה ויגודצקי: מדובר בפעילות המתבצעת במסגרת לימודי כדור הארץ והחלל בכיתות ו'.

יפה ויגודצקי: התלמידים בוחרים יעד במערכת השמש.

יפה ויגודצקי: הם חוקרים את היעד, אוספים לגביו מידע, תוך שימוש בסביבה ממוחשבת ובונים הדמייה תלת מימדית של אותו יעד.

יפה ויגודצקי: פרוייקט נוסף הוא Star shine 2

יפה ויגודצקי: ביוזמתו של המדען ד"ר גיל מאור, מצוות החוקרים של נאס”א.

יפה ויגודצקי: מאחר וענת מאור כבר עומדת לידי, אתקשה לתת את התיאור, וחבל, כי הילדים התבססו על הדברים התיאורטיים.

יפה ויגודצקי: בכל אופן, באמצעות לוויין המראות שמרחף בחלל ומחזיר את אור השמש אל כדור הארץ, הכדור הזה יכיל גם מראות שתלמידי בתי הספר שלנו שילבו בו כדי לחקור מאוחר יותר את התוצאות של אותו לוויין שמרחף בחלל.

יפה ויגודצקי: גולת הכותרת שלנו באמת היא אותו ניסוי שאנחנו מבצעים ביחד עם האסטרונאוט הישראלי.

יפה ויגודצקי: התכנית מכוונת לתלמידי חטיבות הביניים, שמבקשים לחקור התנהגויות של חומרים בתנאים של חוסר גרביטציה.

יפה ויגודצקי: הניסוי נבנה על-ידי תלמידי חטיבת ביניים בארץ, בקרית מוצקין.

יפה ויגודצקי: אנחנו קוראים לניסוי הזה גן כימי.

יפה ויגודצקי: הניסוי הזה בעצם בא לבדוק כיצד שני חומרים, שמחוברים יחד, יוצרים גבישים בחלל וכיצד הם מתנהגים במעבדה שלנו כאן בבתי הספר.

יפה ויגודצקי: אני מקווה שיעלה בידינו להוסיף ולתגבר לימודי מדעים וטכנולוגיה לכל בני הנוער ולהגדיל את מספר התלמידים והתלמידות שמעוניינים בתחומים אלה.

יפה ויגודצקי: אין לנו ספק שכוחה ואולי עתידה של מדינת ישראל תלויים ביכולתה להתפתח, להתקדם ולשמור על מקומה בחזית המדע והטכנולוגיה.

יפה ויגודצקי: עלינו, מערכת החינוך, מוטלת החובה להבטיח שכך יהיה.

יפה ויגודצקי: אני מאד מודה לכל המסייעים במלאכה.

יפה ויגודצקי: תודה מיוחדת לאבי הר-אבן על שיתוף הפעולה היוצא מן הכלל.

יפה ויגודצקי: תודה.

ענת מאור: תודה רבה ליפה ויגודצקי ממשרד החינוך והתרבות.

ענת מאור: נשמע עכשיו קבוצה ראשונה מתלמידי בית ספר גילה, שיציגו את הפרוייקט שלהם.

ענת מאור: לאחר מכן, אני מזמינה את ד"ר ארנון קרניאלי.

ענת מאור: תלמידות בית ספר גילה, בבקשה.

הספר גילה: אנחנו כיתה ה', מבית ספר גילה ד'.

הספר גילה: השם שלי הוא מיכל.

הספר גילה: שמי הילה.

הספר גילה: שמי שירה.

הספר גילה: אנו לומדים בכיתתנו על החלל ונעזרים בלמידה בתכנית אינטרנט, שנקראת בשם החלל.

הספר גילה: בתכנית זו אנחנו מתכננים מסע אל כוכב לכת.

הספר גילה: כדי להכין את העבודה אנו נעזרים במקורות מידע שונים, כגון: ספרי חקר שונים שיש בהם מידע על היעד שבחרנו.

הספר גילה: בתכנית מחשב כמו "לגעת בשמיים" אחרי כל פרק שסיימנו יש דפי הנחייה.

הספר גילה: את העבודה אנו מדפיסים במחשב על-פי דפי ההנחייה.

הספר גילה: אנו מקווים שהמסע שלנו אל החלל יצליח ואנו מתכוננים אליו היטב לשם כך.

הספר גילה: בעקבות עבודה זו אנו למדים הרבה בבית ובכיתה ואנחנו מרגישים שאנחנו יודעים יותר על החלל, על החיים בחלל ועל החשיבות של החלל לבני האדם.

הספר גילה: ראינו את הסרט "אפולו 13", המספר על מסע בחלל שלא הצליח.

הספר גילה: אנו מקווים שהמסע שלנו אל החלל כן יצליח.

הספר גילה: אנו מאחלים לאילן רמון ולמבצע בחלל של "מיידקס" הצלחה רבה ושיחזרו בשלום לכדור הארץ.

ענת מאור: תודה רבה לדור המדעניות והאסטרונאוטיות בעתיד.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: כאמור, ד"ר ארנון קרניאלי, מאוניברסיטת בן-גוריון, ידבר על איבחון מידבור בגבול ישראל-מצרים.

ענת מאור: בבקשה.

ד"ר ארנון קרניאלי: תודה רבה.

ד"ר ארנון קרניאלי: לפני שהמצגת תתחיל לעבוד אקדים ואומר שאני הולך לדבר על איבחון תופעות מידבור בגבול ישראל-מצרים.

ד"ר ארנון קרניאלי: מה הקשר בין חלל ומידבור?

ד"ר ארנון קרניאלי: אזורי מידבור, או אזורי מדבר הם אזורים מרוחקים, בלתי-נגישים בדרך כלל, וקשה לחקור אותם נקודתית.

ד"ר ארנון קרניאלי: קשה להגיע לכל נקודה בהם.

ד"ר ארנון קרניאלי: על-ידי לוויינים ואמצעים מתוחכמים של חישה מרחוק ניתן לנתח את תופעות המידבור בצורה רציפה גם בזמן וגם במרחב.

ד"ר ארנון קרניאלי: גבול ישראל-מצרים נקבע בשנת 1906 כגבול בין האימפריה הבריטית לבין האימפריה התורכית.

ד"ר ארנון קרניאלי: ככלל, הוא גבול ישר בין רפיח לאום רשרש.

ד"ר ארנון קרניאלי: אנחנו רואים שלמרות הגבול הישר יש לו שתי אצבעות, או זיגזגים, בסביבות הר חריף.

ד"ר ארנון קרניאלי: בספר של משה ברוור מצוי תיאור מדוייק איך נוצרו שני הזיגזגים האלה.

ד"ר ארנון קרניאלי: אתייחס לזה בהמשך.

ד"ר ארנון קרניאלי: כבר בשנת 1963, במסגרת תכנית ה-Gemini, עוד לפני תכנית אפולו, אנחנו רואים תמונות של גבול ישראל-מצרים.

ד"ר ארנון קרניאלי: גבול ישראל-מצרים נראה כקונטרסט די חזק, כניגודיות והחזרה די חלשה בין הצד הישראלי, שהוא יותר כהה, לצד המצרי שהוא יותר בהיר.

ד"ר ארנון קרניאלי: ב-1967 היתה כזכור מלחמת ששת הימים.

ד"ר ארנון קרניאלי: ב-1972 הגבול הולך ומטשטש.

ד"ר ארנון קרניאלי: יש יותר חדירה של בדווים ממצרים לתוך שטחי ישראל.

ד"ר ארנון קרניאלי: יש יותר ראייה של יותר פעילות אנושית בשני הצדדים.

ד"ר ארנון קרניאלי: ב-1980 הגבול כמעט שלא קיים.

ד"ר ארנון קרניאלי: המשבצת הזאת מתייחסת לשדה התעופה שהיה בצד המצרי.

ד"ר ארנון קרניאלי: זו פתחת שלום, אלה הישובים הישראלים.

ד"ר ארנון קרניאלי: אבל הגבול בסביבות ניצנה כמעט שלא נראה.

ד"ר ארנון קרניאלי: כאן אתם רואים את השטח ב-1982, בגמר ביצוע הסכם השלום בין ישראל למצרים.

ד"ר ארנון קרניאלי: שנתיים לאחר מכן אנחנו שוב פעם רואים את הניגודיות הגדולה בין ההחזרה בישראל, שהיא יותר כהה, מההחזרה במצרים, שהיא יותר בהירה.

ד"ר ארנון קרניאלי: עשר שנים מאוחר יותר אנחנו רואים שיש ניגודיות אדירה בין האזור הישראלי לאזור המצרי.

ד"ר ארנון קרניאלי: אתם רואים את הגבול בסביבות הר חריף.

ד"ר ארנון קרניאלי: אפשר להבחין בזיגזגים של צורת הגבול.

ד"ר ארנון קרניאלי: במשך הרבה שנים ראו את ההבדל בין ההחזרה בניגודיות כתוצאה מרעיית יתר בצד המצרי.

ד"ר ארנון קרניאלי: בשנים האחרונות חקרנו את התופעה הזאת יותר ביסודיות.

ד"ר ארנון קרניאלי: פה אנחנו רואים צילום אוויר של אזור הגבול.

ד"ר ארנון קרניאלי: (מציג צילום אוויר).

ד"ר ארנון קרניאלי: זו דרך הפטרולים הישראלית, זו דרך הפטרולים המצרית.

ד"ר ארנון קרניאלי: בצד הישראלי התוצאה של הניגודיות היא לא תוצאה של רעיית יתר, אלא כתוצאה מחוסר פעילות אנתרופוגנית.

ד"ר ארנון קרניאלי: בכל השטח שכוסה בקרומי קרקע בצד המצרי יש יותר רעייה, אבל לא עצם האכילה של הצמחייה גרמה לצבע הבהיר, אלא הרמיסה של הקרומים הביולוגיים.

ד"ר ארנון קרניאלי: הקרומים הביולוגיים זה קרום קרקע קשה שנוצר על החולות.

ד"ר ארנון קרניאלי: הוא נשבר בקלות.

ד"ר ארנון קרניאלי: אנחנו רואים שהוא תוצאה של קיבוע הקרקע על-ידי פיאנו בקטריה, שזה מיקרו-אורגניזמים שתופסים את חלקיקי הקרקע.

ד"ר ארנון קרניאלי: לסיכום, אנחנו רואים שבצד הישראלי, כתוצאה ממדיניות של שימור השטח, יש לנו פעילות של חוסר מידבור, או מידבור הפוך, מה שנקרא בלעז rehabilitation.

ד"ר ארנון קרניאלי: בצד המצרי, כתוצאה מפעילות אנושית של רעייה, דריכה ורמיסה של פני השטח יש לנו תופעות מידבור.

ד"ר ארנון קרניאלי: תודה רבה.

ענת מאור: תודה רבה לד"ר ארנון קרניאלי.

ענת מאור: אני מזמינה את התלמידים מבית ספר זיו.

ענת מאור: בבקשה.

ענת מאור: אחריהם תדבר פרופ' דינה קובץ מאוניברסיטת תל-אביב.

ענת מאור: בבקשה.

הספר זיו: בוקר טוב לכל המכובדים.

הספר זיו: אנו תלמידי בית-ספר זיו.

הספר זיו: הכרת הירח – שטח הפנים שלו, תכונותיו, חומריות כבדה, החזרת אור השמש.

הספר זיו: השוואה בין כדור הארץ והירח.

הספר זיו: הכרת תכונות כדור הארץ תוך דגש על התכונות שמאפשרות קיומם של חיים, קיום האטמוספירה, המרחק מהשמש ומים כנוזל.

הספר זיו: הטיסה לירח בחללית.

הספר זיו: זווית כניסה ויציאה מכדור הארץ.

הספר זיו: בעיות אפשריות בטיסה.

הספר זיו: התרומה של מחקר היקום.

הספר זיו: נופי הירח...

הספר זיו: בהתאמה לתאריך העברי.

הספר זיו: מערכת השמש.

הספר זיו: מבנה השמש.

הספר זיו: הפלנטות.

הספר זיו: מיקום, תכונות.

הספר זיו: האם ניתן לקיים עליהן חיים כפי שאנו מכירים?

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: התשובות תהיינה בהמשך המחקר.

ענת מאור: כאמור, אני מזמינה את פרופ' דינה פריאלניק-קובץ מאוניברסיטת תל-אביב, שתדבר על כוכבי שביט, במחקר משולב.

ענת מאור: אני מברכת את חבר הכנסת כנעאן, שהצטרף אלינו.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: שלום לכולכם.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אנסה להסביר לכם בקצרה כיצד עושים מחקר שמשלב בתוכו צורות שונות של חקירה.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: המחקר שאתאר מתבצע בעיקרו באוניברסיטת תל-אביב על-ידי קבוצות מחקר שונות.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אקדים ואסביר לכם מאד בקצרה מה הם העצמים שאותם אנחנו חוקרים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: העצמים הם כוכבי שביט, שבנויים מראש מגוף קטן ונסתר בתוך הילה גדולה, או ענן גדול שעשוי מגאז וגרגירי אבק קטנים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: הגרעין שנמצא במרכז צולם בפעם הראשונה על-ידי חללית מחקר שעברה ליד שביט, השביט של האלי, ב-1986.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: רוב היצור הזה שאנחנו רואים אותו בחלל - ומכיוון שהוא מאד גדול אפשר להבחין בו גם ללא עזרת טלסקופ או עזרים נוספים – הוא זנב גדול של אבק ומוליקולות גאז באורך של עד 10 מיליון ק"מ.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: מה שמעניין בכוכבי השביט הוא שאם יש לכם פה תמונה סכמטית של מערכת השמש עם הפלנטות השונות, וכל פלנטה נעה במסלול משלה סביב השמש, במסלול קבוע, הרי שכוכבי שביט – ואנחנו מכירים מאות רבות של עצמים כאלה – עוברים את מערכת השמש מקרוב לשמש ועד למאד רחוק מהשמש.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: בעצם המאגר העיקרי של כוכבי שביט הוא אי-שם בפריפריה של מערכת השמש, מעבר לפלנטה האחרונה, זאת אומרת מעבר לפלוטו.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: מכיוון שהגופים האלה הם מאד קטנים, הם עברו מעט מאד שינויים במשך זמן החיים של מערכת השמש.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: לכן, החשיבות של חקר היצורים האלה.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: החשיבות של חקר כוכבי השביט והבנתם היא בכך שאנחנו מקווים ללמוד מהיצורים הפרימיטיביים האלה על מבנה מערכת השמש ועל היווצרות מערכת השמש.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זה נושא שנמצא בחזית המחקר במדעים פלנטריים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זאת אחת הסיבות או הסיבה העיקרית לכך שאנחנו מנסים להבין אותם.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: הדבר השני, שהוא מאד חשוב, הוא שהשביטים האלה, שנעים בכל מערכת השמש, מתנגשים לעתים קרובות בפלנטות וגם בכדור הארץ.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: ההתנגשויות האלה יכולות לגרום לקטסטרופות, לקטסטרופות בקנה מידה גלובאלי, ארצי, כמו למשל הכחדת הדינוזאורים שכנראה התרחשה כתוצאה מפגיעת שביט, או היעלמות האטמוספירה של מאדים, שאחת התיאוריות היא שהיא התרחשה כתוצאה מפגיעה של כוכב שביט.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: הדבר האחרון, והלא פחות חשוב, הוא העובדה ששביט עשוי ברובו מקרח של מים והמים נמצאים כנראה במרכז השביט, או נמצאו במרכז השביט בצורה נוזלית.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: ביחד עם המולקולות של פחמן וחמצן נוצרו שם מולקולות אורגניות ולכן גם נוצרו צורות החיים הראשונות.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: ישנה תיאוריה רווחת שהחיים ראשיתם בשביטים ועם השביטים הם הגיעו לכל שאר המקומות, או שאר העצמים במערכת השמש ואולי ביקום כולו.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: המחקר שמתבצע באוניברסיטת תל-אביב, בשיתוף פעולה עם מוסדות אחרים ברחבי העולם, משלב בתוכו צורות מחקר שונות.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: המטרה העיקרית היא להבין את המבנה הפנימי של כוכב שביט, שאותו אנחנו לא יכולים לראות ואנחנו לא יכולים, לפחות לעת עתה, להגיע אליו.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: לכן, מה שאנחנו רוצים להגיע אליו זה בעצם מודלים של כוכב שביט, או הדמייה ממוחשבת של כוכב שביט.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: את זה אנחנו עושים במה שנקרא מעבדת מחקר, מעבדת מחשבים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: כדי לקבל נתונים על הדברים שאנחנו רוצים לחקור אנחנו משתמשים במעבדה אמיתית שבה עושים הדמייה של חומר של שביט בתנאי חלל.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זאת אומרת, בתנאי טמפרטורה ולחץ נמוכים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: על-ידי זה אנחנו לומדים על התכונות של החומר שמרכיב כוכב שביט.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אנחנו נעזרים בתצפיות כדי ללמוד על הפעילות של הגופים האלה וללמוד על ההרכב שלהם.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: כל זה מוזן לתוך המודלים של כוכבי שביט.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: דרך אגב, תצפיות עושים גם במצפה הכוכבים שנמצא במצפה רמון, השייך לאוניברסיטת תל-אביב.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: כל צורות המחקר האלה תורמות לתכנון מבצעי חלל רבים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אתן לכם בקצרה רשימה של המבצעים בשקף הבא.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: משימות החלל מביאות תוצאות ששוב מוזנות לתוך המודלים וההדמייה הממוחשבת, וחוזר חלילה.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: בצורה כזאת מתקדם המחקר בשביטים בשלוש חזיתות שעובדות יחד.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: (מציגה שקף).

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: השקף הזה מראה את אחת מצורות המחקר, זאת אומרת תצפיות בחלל.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זו תמונה יפה של שביט שעבר קרוב לכדור הארץ לפני כמה שנים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זה השביט של האלי.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: (מציגה שקף).

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זה מזכיר לכם את מה שאמרתי קודם לגבי המבנה של כוכב שביט.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: (מציגה שקף).

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זו המעבדה לחקר שביטים באוניברסיטת תל-אביב.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אתם רואים שזו מכונה רצינית שבמרכזה נוצר דגם של קרח בטמפרטורות ובלחץ נמוך.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: (מציגה שקף).

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: זו רשימה של משימות החלל שמתוכננות על-ידי נאס"א וסוכנות החלל האירופאית "איסא" שאנחנו שותפים לה בכל מיני מחקרים.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: אתם רואים שכמעט כל שנה, החל מהקייץ הקרוב, תשוגר חללית, שאמורה להיפגש עם כוכבי שביט, אפילו לפגוע בכוכבי שביט ולאסוף אינפורמציה ממש במקום.

פרופ' דינה פריאלניק-קובץ: לכן, הידע שלנו על כוכבי שביט יתעשר בהרבה בשנים הקרובות.

ענת מאור: תודה רבה לפרופ' דינה פריאלניק קובץ.

ענת מאור: אני מזמינה עכשיו את תלמידי בית הספר "דקל וילנאי".

ענת מאור: בבקשה.

ענת מאור: אחריהם – ד"ר משה בר-לב.

"דקל וילנאי": בוקר טוב.

"דקל וילנאי": אנחנו מכיתה ח', מחטיבת הביניים "דקל וילנאי" במעלה אדומים.

"דקל וילנאי": בשנה שעברה למדנו מעט על החלל.

"דקל וילנאי": בזמן לימודינו התמקדנו על מבנים ביקום ומערכת השמש.

"דקל וילנאי": אך הפרוייקט העיקרי היה פרוייקט ה"כוכב הזוהר", Star shine.

"דקל וילנאי": בעת לימודינו קיבלנו מנאס"א, ביחד עם עוד בתי ספר ברחבי העולם, עדשה עכורה שאותה ליטשנו ולאחר שהיא הבריקה מאד והיתה מראה טובה, שלחנו אותה לנאס"א.

"דקל וילנאי": ביחד עם עוד עדשות כאלה בנו ממנה כדור גדול אותו שלחו לחלל ביחד עם חללית שיצאה לפני מספר חודשים וניתן היה לראות אותה בשעות הערב.

"דקל וילנאי": השנה, אחרי פסח, נלמד שוב את הנושא בהרחבה רבה יותר.

"דקל וילנאי": התכנית היא ללמד במקביל בכל בתי הספר במעלה אדומים, בכיתות א-ט, את הנושא, ובאשכול הפיס יהיה יום שיא ותערוכות בנושא.

"דקל וילנאי": אותנו מעניין ללמוד איך צופים בשמיים, מה מוצאים בהם, מתי נראה כל דבר ואיך, עונות השנה, ליקוי שמש וירח, מסלולים שונים, האם יש חיים מחוץ לכדור הארץ, איפה ועוד.

"דקל וילנאי": אנחנו חושבים שהנושא מרתק וחשוב ללמד אותו, כדי להבין מה קורה ועתיד לקרות בחלל בכלל ובכדור הארץ בפרט, להבין איך אנחנו יכולים להשפיע על דברים, כמו להגן על הפלנטה שלנו מזיהום והרס מעשי ידי אדם, או מהרס בידי גופים חיצוניים כמו אסטרואידים, למצוא איפה ניתן למצוא חיים, או לאפשר לנו לחיות ועוד ועוד.

ענת מאור: תודה רבה מכל הלב.

ענת מאור: ד"ר משה בר-לב, נשיא חברת "אימאג' סאט", ידבר על איזרוח טכנולוגיות ביטחוניות בתחום החלל.

ענת מאור: אני רוצה שאחריו אזמין את פרופ' משה גלמן, מהטכניון, לאור ביקור הוועדה והחללית שנשלחה מישראל, שאנחנו גאים בה.

ענת מאור: בבקשה.

ד"ר משה בר-לב: שלום לכולם.

ד"ר משה בר-לב: אסביר לכם בקצרה איך הגענו עד הלום ואולי המסר הוא מסר קצת לכיוון הימני, כלומר אם מתעקשים ואם רוצים אפשר להגיע לכל מיני דברים מאד מעניינים ולא צפויים.

ד"ר משה בר-לב: ההתחלה היתה צנועה, אולי לא צנועה אלא עם יומרה גדולה.

ד"ר משה בר-לב: בתחילת שנות השמונים התעשייה האווירית החליטה להיכנס לנושא החלל.

ד"ר משה בר-לב: לא ארחיב את הדיבור על איך זה נעשה.

ד"ר משה בר-לב: אבל היתה לי הזכות לעמוד בראש קבוצה של אנשים שהגישה את המתווה הראשוני.

ד"ר משה בר-לב: בתוך מספר חודשים אספנו את האנשים הכי טובים שיש בתעשייה האווירית, באותו מפעל "מבת", וניסינו להבין מה זה לוויין, איך בונים לוויין ומה אפשר לעשות איתו.

ד"ר משה בר-לב: הגענו למסקנה שהשד בכלל לא נורא ואנחנו לא מבינים למה האמריקנים צריכים 12 טון בשביל לוויין תצפית, זו בהמה גדולה כזאת של מעל 10 מטר, ולמה הרוסים משתמשים בלוויינים של 6 טון ומשהו, כשאפשר להשיג את הכל ב-200-250 קילו.

ד"ר משה בר-לב: כך גיבשנו המלצה.

ד"ר משה בר-לב: לא ידענו על מה אנחנו מדברים בדיוק, אבל חשבנו שאנחנו יודעים.

ד"ר משה בר-לב: הקבוצה הזאת של האנשים הכינה את הדגם הראשוני.

ד"ר משה בר-לב: דרך אגב, להפתעתי הגדולה ולהפתעת כל הקבוצה הדגם הזה והצורה הקונספטואלית של הלוויין הזה בסופו של דבר היתה מה ששוגר לאחר מספר שנים.

ד"ר משה בר-לב: בכל אופן, היינו צריכים לשכנע שכדאי להקים מינהלת, שכדאי להקים את היכולת הזאת בתעשייה האווירית.

ד"ר משה בר-לב: כמובן שזה קיבל אישור ממשלתי והוחלט לתת לאותה קבוצת אנשים לפעול.

ד"ר משה בר-לב: בשנת 1984 הוקם מינהל, שאפילו פחדו לקרוא לו מינהל חלל.

ד"ר משה בר-לב: בסוף קראו לו מינהל טכנולוגיות חלל, קרי: מט"ח.

ד"ר משה בר-לב: זו היתה ההתחלה.

ד"ר משה בר-לב: בצורה מפתיעה, תוך שלוש שנים – וזה באמת אולי אחד הדברים הכי מרשימים שנעשו – הוקמו כל התשתיות.

ד"ר משה בר-לב: כלומר, הוקמו כל התשתיות הנדרשות מבחינת תחנת הקרקע, מבחינת אזור השילובים, אזור הניסויים של הלוויינים, ובעיקר הקמת הגופים ההנדסיים ואימון האנשים כדי שהם יוכלו לתכנן לוויינים.

ד"ר משה בר-לב: אראה לכם איך זה נראה.

ד"ר משה בר-לב: (מציג שקף).

ד"ר משה בר-לב: מי שעובר בכביש ליד נתב"ג רואה בוודאי את חוות האנטנה שם.

ד"ר משה בר-לב: הוא אולי יכול לראות גם את תחנת הקרקע.

ד"ר משה בר-לב: (מציג שקף).

ד"ר משה בר-לב: זו תחנת הקרקע.

ד"ר משה בר-לב: ליד תחנת הקרקע יש את האנטנה שעוברת אחרי הלוויינים.

ד"ר משה בר-לב: כל הבניין הזה הוא בניין של שילובים וניסויים לוויינים, שתיכף אסביר עליו.

ד"ר משה בר-לב: זה חלק מתחנת הקרקע.

ד"ר משה בר-לב: זו תחנת המעקב.

ד"ר משה בר-לב: האמת היא שזה נעשה בחדר קטן עם מחשבים צנועים.

ד"ר משה בר-לב: אלה שמבקרים רואים מסכים גדולים ומאד מתרשמים.

ד"ר משה בר-לב: העבודה נעשית במקום אחר.

ד"ר משה בר-לב: (מציג שקף).

ד"ר משה בר-לב: זה מרכז השילובים.

ד"ר משה בר-לב: כאן משלבים את הלוויין וכו'.

ד"ר משה בר-לב: הכל נעשה תחת קורת גג אחת, קטנה יחסית.

ד"ר משה בר-לב: זה הלוויין לפני ששולחים אותו.

ד"ר משה בר-לב: (מציג שקף).

ד"ר משה בר-לב: מכניסים אותו לתא אטום והוא מוכן לשיגור.

ד"ר משה בר-לב: ב-1988 שוגר הלוויין הראשון מתוצרת התעשייה האווירית ולהפתעתנו הוא עבד כמו שצריך.

ד"ר משה בר-לב: התעשייה האווירית עשתה זאת במלואה.

ד"ר משה בר-לב: היו, כמובן, מפעלים נוספים שהיו קבלני משנה שלנו.

ד"ר משה בר-לב: אתם רואים חלק מהיחידות בחוץ.

ד"ר משה בר-לב: בשנת 1990 גמרנו את התכנון של הלוויין הסופי, לוויין התצפית, והשיגור שלו בוצע ב-1995.

ד"ר משה בר-לב: האמת היא שהמשקל שלו היה יותר 240 קילו מאשר 250 קילו.

ד"ר משה בר-לב: הוא עבד שש שנים במקום שנה.

ד"ר משה בר-לב: כך הוא תוכנן וכך הוא נראה.

ד"ר משה בר-לב: זה לוויין קל וזריז, ממזר.

ד"ר משה בר-לב: כמו שאתם רואים, הלוויין מצלם ומשדר לתחנת הקרקע באותה עת.

ד"ר משה בר-לב: הוא יכול גם לצלם בזוויות שונות ואפשר מתוך זה להוציא תמונות סטריאוסקופיות ותוואי שטח.

ד"ר משה בר-לב: עם הפסקת פרוייקט הלביא אנחנו נכנסנו ללחץ והחלטנו להיכנס לתחום האזרחי.

ד"ר משה בר-לב: התוצאה של התחום האזרחי היתה לוויין ה"עמוס".

ד"ר משה בר-לב: זה לוויין קטן של 450 קילו והוא מול הלוויינים הגדולים של 2 טון, 1.5 טון, 4 טון וכיוצא בזה, שזה בעצם הקונספט שמקובל היום.

ד"ר משה בר-לב: על ה"עמוס" הצלחנו לקבל אישור - וזה היה קונספט מהפכני לחלוטין – בכל הנוגע לגיוס הכספים, על בסיס השירותים.

ד"ר משה בר-לב: הוא בוצע בשנת 1996.

ד"ר משה בר-לב: מה שחשוב לציין הוא שבתעשייה האווירית פותחה יכולת מלאה לכל הלוויינים, גם הנמוכים וגם הגבוהים.

ד"ר משה בר-לב: הרעיון השני היה מדוע לא נאזרח את לוויין התצפית, הנמוך?

ד"ר משה בר-לב: את זה עשינו על-ידי שיגור במשגר רוסי.

ד"ר משה בר-לב: יש לי אמנם צילום וידיאו של השיגור, אך היושב-ראש לא מרשה לי להראותו לכם מפאת קוצר הזמן.

ד"ר משה בר-לב: הוא שוגר לפני יותר משנה.

ד"ר משה בר-לב: הוא מופעל בהצלחה.

ד"ר משה בר-לב: (מראה תמונות).

ד"ר משה בר-לב: זה "וושינגטון", כמו שאתם רואים.

ד"ר משה בר-לב: יש מי שמכיר את ה"אובליסק" וכו'.

ד"ר משה בר-לב: רואים אותם כאן.

ד"ר משה בר-לב: אלה תמונות מהלוויין "סקופ".

ד"ר משה בר-לב: פה רואים את המסגד של חסן השני בקזבלנקה, עם המוזאיקות.

ד"ר משה בר-לב: זה שדה תעופה.

ד"ר משה בר-לב: אתם יכולים לראות את כל המטוסים.

ד"ר משה בר-לב: אבל מה שחשוב הוא שעשינו "זום", "קלוז-אפ", על בואינג 747 בהמראה.

ד"ר משה בר-לב: אפשר לראות יפה מאד את מה שקורה כאן.

ד"ר משה בר-לב: בשקף הבא אפשר לראות את מעגן הצוללות בקמצ'טקה.

ד"ר משה בר-לב: (מציג שקפים).

ד"ר משה בר-לב: פה רואים את ניו-יורק.

ד"ר משה בר-לב: אמנם הרזולוציה פה היא לא טובה, אך מי שירצה – יוכל לבוא אליי ולראות זאת לאחר מכן.

ד"ר משה בר-לב: פה אתם רואים את מגדלי התאומים לאחר מה שקרה שם.

ד"ר משה בר-לב: פה רואים את הפנטגון עם הפגיעה בו.

ד"ר משה בר-לב: פה רואים את ההפצצות של האמריקנים באפגניסטן.

ד"ר משה בר-לב: פה רואים לוויין ביון.

ד"ר משה בר-לב: אלה מטוסי "פייפר".

ד"ר משה בר-לב: אלה המבנים בטוקיו, ארמון הקיסר ומבנים לידו.

ד"ר משה בר-לב: תודה רבה.

ענת מאור: תודה רבה לד"ר משה בר-לב.

ענת מאור: משה, אין לנו שום דבר נגד התעשייה.

ענת מאור: נהפוך הוא.

ענת מאור: אנחנו אוהבים אתכם.

ענת מאור: אזמין את נציג הטכניון, פרופ' משה גלמן.

ענת מאור: אחריו – יסיימו תלמידי בית הספר "פירסט" מבית שמש.

ענת מאור: את התלמידים אף פעם לא נקפח.

פרופ' משה גלמן: בוקר טוב.

פרופ' משה גלמן: בערך באותה תקופה שחברי הטוב משה בר-לב סיפר שישראל החליטה להיכנס לנושא החלל, הטכניון החליט שכדי לספק את כוח האדם הדרוש אזי גם הטכניון חייב להיות מעורב בזה.

פרופ' משה גלמן: בתחילת שנות השמונים הוקם בטכניון מכון לחקר החלל, שתפקידיו המרכזיים הם מחקר, חינוך, וגם פיתוח (כאוניברסיטה טכנולוגית).

פרופ' משה גלמן: בתחילת שנות התשעים הוחלט - במסגרת החינוך שניתן בטכניון כדי שהמהנדסים החדשים יוכלו לפתח את היכולת של ישראל בחלל – לפתח מה שנקרא "מיקרו לוויין", בשיתוף פעולה עם כל התעשיות הישראליות.

פרופ' משה גלמן: זה היה שילוב של עבודה של סטודנטים בטכניון, חברי סגל וקבוצה מרשימה של עולים חדשים שהגיעו בתחילת שנות התשעים.

פרופ' משה גלמן: מאז יש לנו פעילות ענפה מאד, בשיתוף פעולה עם מכוני מחקר בעולם, עם כל התעשייה הישראלית.

פרופ' משה גלמן: השקף היחיד שאראה מראה את הלוויין שלנו, ששוגר בשנת 1998.

פרופ' משה גלמן: עוד מעט נחגוג כ-4 שנים.

פרופ' משה גלמן: נעשו בו מספר רב של ניסויים ועד היום הוא מתפקד ומשמש לנו כבסיס, כתחנה בחלל לניסויים חדשים.

פרופ' משה גלמן: (מציג שקף).

פרופ' משה גלמן: תודה רבה.

ענת מאור: אחרונים חביבים, תלמידי בית-ספר "פירסט" מבית שמש.

ענת מאור: עד שהם יגיעו אני רוצה לעבור לנעימה שבחובות, למלאכת התודות.

ענת מאור: קודם כל, אני רוצה להודות לכל הפותחים.

ענת מאור: למרות המתח הקל, אנחנו מאד מוקירים את מה שנתתם לנו ואיך שהצגתם את הדברים.

ענת מאור: אני רוצה להודות מאד לאבי הר-אבן, מנהל סוכנות החלל, ולפרופ' יובל נאמן.

ענת מאור: אני רוצה להודות למאיה הלוי, ממוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים, על כל ארגון התערוכה.

ענת מאור: אני רוצה להודות לכל הגופים המציגים.

ענת מאור: אני רוצה להודות לד"ר יפה וידגובסקי ממשרד החינוך, לחנה גנור ולכל תלמידי בתי הספר.

ענת מאור: הייתם נהדרים ואנחנו גאים בכם.

ענת מאור: אני רוצה להודות מאד למשרד המדע על כך שבעצם ביחד אנחנו מארגנים את האירוע.

ענת מאור: אני רוצה להודות למנכ"ל, דוד לפלר, ולמדענית פרופ' חגית מסר-ירון.

ענת מאור: אני רוצה להודות מאד לשגרירים, לכל הנספחים המדעיים.

ענת מאור: אני חושבת שהשילוב היה מאד לברכה.

ענת מאור: אני רוצה מעל לכל להודות לצוות הוועדה הנהדר, שבלעדיו האירוע לא היה קם.

ענת מאור: אני רוצה להודות לענת לוי, לאיילת חאקמיאן מזכירת הוועדה ולסנונית יעקב.

ענת מאור: באמת תודה רבה לכן מכל הלב.

ענת מאור: לאחר הדברים של תלמידי בית-ספר "פירסט" מבית שמש כולכם מוזמנים להישאר איתנו לישיבת המליאה.

ענת מאור: על כן היה הלחץ של הזמן, כי ישיבת המליאה של הכנסת צריכה להתחיל.

ענת מאור: האורחים מהסגל הדיפלומטי והאורחים האחרים מוזמנים ליציע האורחים, בקומה ארבע.

ענת מאור: התלמידים שיוכלו להישאר מוזמנים ליציע הציבור.

ענת מאור: אתם יודעים שישיבת המליאה לא תמיד מלאה ואפילו חברי כנסת רבים לא יוכלו לבוא לישיבה.

ענת מאור: אבל זאת ההצדעה שלנו.

ענת מאור: אני מקווה ששר המדע יצליח להגיע לישיבת המליאה.

ענת מאור: בשעה חמש יהיה טכס בבית הנשיא.

ענת מאור: כל זה, כאמור, בהצדעה, בהוקרה ובאהבה לקהילה המדעית בישראל, לחלל ולאילן רמון.

ספר "פירסט": בוקר טוב לכולם.

ספר "פירסט": אני מייצג את שגרירי מאדים בחטיבת אמי"ת פירסט, אשכול פיס, בית שמש.

ספר "פירסט": בכל יום שלישי אנו משוגרים למאדים מאשכול פיס בית-שמש על-ידי המורה בת-שבע לידאני, מרכזת החלל בבית הספר.

ספר "פירסט": במסענו למאדים ביקרנו באתר בנייה חדש, שבו נתבקשנו לבנות בית על המאדים.

ספר "פירסט": את עיקרון הבנייה למדנו באמצעות ניסויים ופעילויות חקר.

ספר "פירסט": בפעילות נעזרנו במוצגים הנמצאים במוזיאון המדע וגילינו כי המבנה הכיפתי הוא המתאים ביותר לתנאי הלחץ האטמוספירי למאדים.

ספר "פירסט": בעת יציאתנו מהכיפה נדרשנו ללבוש חליפות חלל כדי לאזן את הלחץ בין הגוף לבין סביבת המאדים ולמנוע את התפוצצות כלי הדם עקב לחץ אטמוספירי נמוך במאדים.

ספר "פירסט": התקשורת בין כדור הארץ לחללית הנמצאת מעל למאדים מועברת על-ידי גלי רדיו.

ספר "פירסט": ביצוע הפקודות נעשה על-ידי האסטרונאוטים, והרובוטים, שנמצאים בשטח המאדים.

ספר "פירסט": הנחיתה על המאדים התבצעה בהצלחה הודות לטכנולוגיה מתקדמת שלנו, הפועלת על-ידי קרני אינפרא-אדום לזיהוי הגבהים וכן לבדיקת נוכחות של יצורים חיים על שטח המאדים.

ספר "פירסט": למדנו רבות בעקבות מסענו למאדים ונהנינו מאד.

ספר "פירסט": ברצוננו להודות למוזיאון המדע ולכל מי שתמך בפרוייקט וטרח להפעילו, ובעיקר לאסטרונאוט הראשי אהוד המלווה אותנו בטיסות.

ספר "פירסט": אנו מקווים להמשיך בלימודי האסטרונומיה בהמשך דרכנו.

ספר "פירסט": בתודה, שגרירי מאדים, בית שמש.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: מסתבר שיש איתנו נציגים של עוד שני בתי ספר, בית ספר לאמנויות י"ב, וישיבת לב-ירושלים.

ענת מאור: גם לכם ברכת ברוכים הבאים.

ענת מאור: תודה רבה שהייתם איתנו.

ענת מאור: בהצלחה.