הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 81, 2002-02-12 13:00

מיכאל איתן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

מיכאל איתן: ישיבה זו היא ישיבה משותפת לוועדת המדע ולוועדת החוץ והביטחון.

מיכאל איתן: היא נתכנסה כאן על בסיס יוזמה חד-פעמית.

מיכאל איתן: בדרך כלל יש לכנסת ועדות, ויש הרבה פורמלי של ועדות משותפות.

מיכאל איתן: הפעם נקטו בדרך של ישיבה משותפת לשתי הוועדות.

מיכאל איתן: גם דבר כזה קיים, אבל מטבע הדברים, בישיבות משותפות כאלה מטפלים יושבי ראש הוועדות, והרכב המשתתפים מייצג את שתי הוועדות.

מיכאל איתן: הפעם, כפי שאני רואה, הייצוג הוא בעיקר של חברי ועדת המדע.

מיכאל איתן: הדיון נועד להיות עד כמה שאני מבין דיון אחד.

מיכאל איתן: אני מקווה מאד שבעקבות הדיון הזה, וזו המטרה שלי, נגיע לנקודה שאפשר יהיה להסיק את המסקנות הראויות, ולפנות אל הגוף המבצע,

מיכאל איתן: קרי אל הממשלה, בהמלצה.

מיכאל איתן: התחום בו אנו עוסקים הוא לא תחום שנמצא באחריותה של הכנסת.

מיכאל איתן: אנחנו עוסקים בו בתוקף היותנו הגוף המפקח על פעולות הרשות המבצעת, על הממשלה, ואנחנו יכולים להעביר המלצות והצעות לפעולה לממשלה.

מיכאל איתן: כל ההחלטות שנקבל כאן, תהיינה בגדר המלצות בלבד.

מיכאל איתן: אני רוצה להודות לנחמה רונן, שהציעה הצעה לסדר-יומה של הכנסת, שבעקבותיה אנחנו נפגשים כאן.

מיכאל איתן: אני רוצה לבקש מכל המשתתפים להביא בחשבון שהדיון נעשה במסגרת ניסוי שאנחנו מקיימים כאן בכנסת.

מיכאל איתן: הניסוי הזה קשור גם לנושא שעליו אנחנו מדברים: ישיבות של ועדות כנסת, שהן ישיבות מקוונות on line.

מיכאל איתן: הדיון כאן לא רק שהוא משודר בערוץ 33, והציבור יכול לצפות בנו (בוודאי צופים בנו אלפי אנשים כרגע), אלא שבנוסף ליכולת לצפות במה שמתרחש כאן, אותם אנשים מקרב הציבור שיש להם מחשבים, בין אם הם צופים בנו עכשיו בטלוויזיה ובין אם נודע להם בדרך כלשהי על הישיבה הזו, הם יכולים להשתתף אתנו בדיון.

מיכאל איתן: הם יכולים להציע לנו הצעות, ואת זאת הם יכולים לעשות על-ידי כניסה לאתר הכנסת שכתובתו המדויקת www.knesset.gov.il .

מיכאל איתן: אני בסופו של דבר הייתי זה שיזם את הקמתו, ועמדתי בראש צוות ההקמה של הייצור הזה.

מיכאל איתן: כאשר נכנסים לאתר, צריך להגיע לכתובת בה מתנהל הדיון הזה, תכף נציג אותה, ואלה מבין הצופים או אחרים שקיבלו את הכתובת, ייכנסו לאתר.

מיכאל איתן: אל הדוברים כאן אני פונה בבקשה לדבר קצת יותר לאט, כי כל מילה גם מוקלדת, ואלה שאין להם טלוויזיה או שאינם רואים אותנו, יכולים לקרוא את הקלדת הדיון בבתיהם.

מיכאל איתן: ההקלדה מאפשרת להם לעקוב ולהגיב מתוך האתר, ולהשתתף בדיון.

מיכאל איתן: כל תגובה on line שתגיע לאתר שלנו, תזכה כאן להתייחסות, ותוכלו גם לנהל דיון במקביל לדיון שמתנהל כאן.

מיכאל איתן: מדי פעם בפעם אקבל פתקים עם תגובות הציבור, ואם תעלינה נקודות שתחייבנה התייחסות של הפורום כאן, אשמיע אותן בשם המשתתפים בדיון המקביל.

מיכאל איתן: משפט אחרון לסוגיה הזו, שאני כמובן עושה לה קידום מכירות: בישיבה האחרונה שקיימנו בצורה זו בשעת ערב מאוחרת (היא היתה אמנם נושא מאד אטרקטיבי לציבור הגולשים, נגענו בנושא האינטרנט המהיר ומדיניות המחירים.

מיכאל איתן: קיבלנו 1350 תגובות.

מיכאל איתן: היו אלפי כניסות לאתר, אבל למעלה מ-1300 איש הצליחו להכניס תגובות במהלך הדיון.

מיכאל איתן: הפרוטוקולים של הדיון בכנסת וגם של הדיון הציבור, מתפרסמים.

מיכאל איתן: במהלך הדיון קיבלנו כמה הצעות מאד-מאד חשובות שהעשירו את הדיון.

מיכאל איתן: אני מקווה מאד שגם במהלך הדיון הזה נקבל הצעות שנוכל להסתייע בהן.

מיכאל איתן: תודה רבה למשתתפים שהגיעו, תודה רבה לגולשים שנמצאים אתנו, ואני מבקש לפתוח את הישיבה בדברי ברכה של יושבת ראש ועדת המדע, חברת הכנסת ענת מאור.

ענת מאור: צהרים טובים.

ענת מאור: אני מברכת את יושב ראש ועדת המשנה, חבר הכנסת מיכאל איתן ואת המוזמנים הרבים.

ענת מאור: אני חושבת ועדת המשנה לנושא האינטרנט נותנת לנו חלק מהיכולת להתמודד עם הסוגיה המאד חשובה שהעלתה חברת הכנסת נחמה רונן.

ענת מאור: אני רוצה לברך את השרה ציפי לבני, שתייצג את עמדת הממשלה.

ענת מאור: אני רוצה לעצב שני קוים לדיון: פניתי לוועדת הכנסת בבקשה שהדיון יהיה במסגרת ועדה משותפת לנו ולוועדת החוץ והביטחון, והיא נענתה, וזאת משום שהדיון מורכב מטכנולוגיה וממהות.

ענת מאור: בצד הטכנולוגי, האינטרנט, העובדות מדברות בעד עצמן.

ענת מאור: יחד עם זאת, היינו רוצים לשמוע גם ממגישת ההצעה וגם מהממשלה, האם קיימת מערכת הסברה באמצעות האינטרנט.

ענת מאור: האם הכלי הנגיש והנפוץ הזה אכן מנוצל.

ענת מאור: האם יש לנו מערכת טכנולוגית והשכלתית במסגרת השגרירויות שלנו, ובאיזו מידה המערכת האקדמית משולבת בקידום הנושא.

ענת מאור: אנו יודעים באיזו מידה הצד הפלשתינאי עושה שימוש במערכת הזו, ובאיזו מידה משתמשות בה מדינות אחרות.

ענת מאור: אני מבקשת לשמוע מהמומחים הרבים הנמצאים כאן, כיצד מתמודדים באמצעות האינטרנט עם סוגיות בתחום הדיס-אינפורמציה, איך מתמודדים עם התפוצצות המידע, באיזו מידה קיים פלורליזם בהעברת עמדות, בין אם עמדות הממשלה ובין אם עמדות של האופוזיציה, באיזו מידה יש אפשרות לדיון, לשיג ושיח.

ענת מאור: אלה הנושאים שנדון בהם.

נחמה רונן: צהרים טובים לכולם.

נחמה רונן: התוודעתי לנושא ההסתה כנגד ישראל באינטרנט באמצעות חני זיו ודודו צור, שהציגו בפני נתונים ותמונות שלפחות מבחינתי עוררו דאגה רבה.

נחמה רונן: ראשית, יש מצב שאנחנו צריכים לדעת מהו.

נחמה רונן: לפני שאנחנו מחליטים כיצד להתמודד אתו, אנחנו צריכים לדעת את העובדות.

נחמה רונן: אני בספק אם מישהו מכיר את המצב, הן ברמת הממשלה והן ברמת הכנסת.

נחמה רונן: כאשר העליתי את ההצעה לסדר היום, וענה לי סגן שר החוץ, תשובתו רק חיזקה את התחושה שלי, שבעצם אף אחד לא מבין עד כמה הבעיה חמורה, אף אחד לא מבין מה גודל הבעיה, ואין מישהו במערכת ההסברה הישראלית שהתוודע לגודל הבעיה, לפני שמחליטים איך תוקפים אותה ומתמודדים אתה.

נחמה רונן: אנחנו צריכים להבין שמדובר כאן במערכת מאד משומנת, מאד מתוחכמת ומאד עניינית, שמנהלת נגדנו מערכה לא בקרב אלא on line דרך האינטרנט.

נחמה רונן: אני יכולה לומר לכם שלפני שבועיים הייתי בכנס של מועצת אירופה.

נחמה רונן: מעבר לקלישאה הרגילה, שהאירופאים לא כל-כך אוהבים אותנו, חלק גדול מהאינפורמציה שהם מקבלים הוא דרך מכשיר האינטרנט.

נחמה רונן: לא כולם רואים חדשות ולא כולם מקשיבים לרדיו, ולא האירופאים ולא האמריקאים נגועים במחלה כחול-לבן שלנו, להתעדכן כל שעה במה שקורה.

נחמה רונן: יש אוכלוסייה רחבה מאד, אינטליגנטית בדרך-כלל, שיושבת וגולשת בשעות הערב, ומתוודעת לחדשות דרך האינטרנט.

נחמה רונן: היא מקבלת אינפורמציה חד-צדדית מעוותת, רוויה בשנאה, רוויה בעובדות שקריות לחלוטין על מדינת ישראל ועל מה שהמדינה עושה.

נחמה רונן: האינפורמציה הזו היא תמציתית, היא עניינית, בדרך-כלל היא על 3-2 עמודים ולא יותר.

נחמה רונן: מבחינה גרפית היא נעימה מאד לעין, היא מושכת את העין ומראה בכל מיני קישורים, להיכן אפשר להגיע כדי לקבל אינפורמציה נוספת.

נחמה רונן: למשל, אם סטודנט צרפתי או אמריקאי רוצים לקבל אינפורמציה על בן-גוריון או על הרצל, הוא יכול לעשות זאת בקלות דרך האתרים הפלשתינאים.

נחמה רונן: הוא לא צריך להיכנס לאתר של משרד החוץ או של ממשלת ישראל.

נחמה רונן: ואז הוא מקבל מידע על בן-גוריון ועל הרצל, כמו שהפלשתינאים רוצים להציג אותם.

נחמה רונן: הוא גם לא מתעמק יותר מדי, כדי לדעת אם זה נכון או לא.

נחמה רונן: אנחנו מדברים על מאות אלפים ואולי על מליוני אנשים שמקבלים את האינפורמציה שלהם על מדינת ישראל מתוך אותם אתרים.

מיכאל איתן: לאלה מהצופים שיש להם גם מחשבים, והם מחוברים לאינטרנט ורוצים להתייחס לדיון, על מנת להגיב on line: : שייכנסו לאתר הכנסת , ובאתר הכנסת תהיה להם הפניה אל הדיון הזה, והם יוכלו להתייחס לכל מה שקורה כאן.

נחמה רונן: לפני שהעליתי את הנושא על סדר-יומה של הכנסת, ניסיתי לברר ולראות מה עושים ואיך עושים.

נחמה רונן: גיליתי תמונה די עגומה: משרד החוץ הודיע לי שיש אתר שלו.

נחמה רונן: זה אתר נפלא שנכנסתי אליו, רק שכדאי לסיים דוקטורט באוניברסיטה כדי להבין אותו.

נחמה רונן: יש שם אינפורמציה רבה על רמה גבוהה, אבל אין בו שום דבר שסטודנט, תלמיד או מי שסתם גולש, ירצה ללמוד אותו.

נחמה רונן: יש בו 100 או 150 עמודים, וקשה לדפדף ולראות את כל מה שיש בו.

נחמה רונן: לעומת זאת, יש אתרים אחרים שקורצים מאד, ומושכים אותך לבקר בהם.

נחמה רונן: מעבר לכך, מדובר ב- 3000 או ב-4000 אתרים פלשתינאים, בהם יש יד מכוונת מלמעלה.

נחמה רונן: לא כל האתרים אותו דבר.

נחמה רונן: כל אתר עוסק בנושא אחר.

נחמה רונן: יש אוניברסיטאות שלמות שמגויסות לעניין: אוניברסיטת אל נג'אח, אוניברסיטת ביר זית.

נחמה רונן: הסטודנטים הפלשתינאים מגויסים לעניין.

נחמה רונן: הם יושבים בערב, עונים על שאלות ומנהלים דו-שיח בעניין הפלשתינאי.

נחמה רונן: יש יד מלמעלה אשר מכוונת, מדריכה ומבקשת להתמקד במסרים מסוימים.

נחמה רונן: כמובן שאנחנו לא רוצים להיות "פרבדה", אבל בעצם אנחנו לא הולכים בשום דרך.

נחמה רונן: לא אגזים אם אומר שאין מענה ישראלי אמיתי למה שקורה באתרי האינטרנט.

נחמה רונן: ולסיום, מעבר לדיון העקרוני שיהיה כאן, ברשותכם אני רוצה להיות יותר פרקטית: אני רוצה שנצא מכאן עם החלטה שקובעת מה צריך לעשות וכיצד אנחנו הולכים להתמודד עם זה.

נחמה רונן: עמותת "על ישראל" התחילה להתמודד עם הנושא, והשאלה היא כיצד אנחנו עוזרים לעמותה.

נחמה רונן: אנחנו לא מבקשים שתובא רק דעת הממשלה או האופוזיציה, אנחנו לא רוצים שמישהו יכתיב מה לומר, אבל אין ספק שכל מי שהוא ציוני, גם אם הוא חושב שצריך להחזיר את השטחים, כל מי שחי במדינת ישראל, לא מוכן לקבל את מה שנכתב על מדינת ישראל על-ידי הפלשתינאים, את ההסתה שאין לה שום בסיס.

נחמה רונן: לכן אני רוצה שתתקבל כאן החלטה פרקטית, מה אנחנו ככנסת רוצים לבקש מהממשלה לעשות.

נחמה רונן: תודה רבה.

חני זיו: עיסוקי הוא כתיבת ספרים בנושא ארץ ישראל.

חני זיו: יחד עם פרופסור יואב גלבר שיושב לידי, כתבתי את הספר "בני קשת – מאה שנות מאבק".

חני זיו: בעצם אני נמצאת מאד בתוך הסכסוך הישראלי-פלשתיני.

חני זיו: מתוך חיפוש הצד הפלשתיני באינטרנט, על מנת לראות כיצד הוא עובר את האינתיפאדה, את המלחמה, הגעתי לאתרים הפלשתינים והאתרים האסלאמים באינטרנט, ונוכחתי בזינוק של העולם האסלאמי אל רשת האינטרנט.

חני זיו: ה-dot.com שקרס השאיר הרבה מקום ליוזמה, והעולם האסלאמי פרץ לתחום זה בעוצמה רבה מאד.

חני זיו: אחרי שעמדנו על הבעיה, התכנסנו לעמותה שנקראת "על ישראל" בשיטת חבר מביא חבר.

חני זיו: יושב ראש העמותה הוא פרופסור יואב גלבר מאוניברסיטת חיפה.

חני זיו: המנכ"ל הוא תת-אלוף(מיל) דודו צור, עד לא מכבר קצין מודיעין ראשי.

חני זיו: סגן היושב ראש הוא תת-אלוף (מיל) דורון תמיר, עד לפני שנתיים קצין מודיעין ראשי.

חני זיו: יעל חורש היא דוקטורנטית וחוקרת בטכניון.

חני זיו: בעמותה חבר גם פרופסור רמי פרידמן ממכון ירושלים, עוזי ארד והמכון שלו, וכך אנחנו מוסיפים קבוצות שמהוות כוח שיכול לתת מענה אקדמי, מענה רעיוני לכל זרמי הציבור.

חני זיו: יש מלחמה באינטרנט, ובמלחמה צריך להתמודד.

חני זיו: יכולה להיות גם הידברות באמצעות האינטרנט, לא רק מלחמה, וגם את זה אנחנו לא עושים.

חני זיו: במקום להכביר מילים, אני רוצה להציג בפניכם את המצב בצד השני של הרשת.

חני זיו: המצב בצד שלנו עגום למדי, אבל צריך לדעת מה קורה בצד השני.

חני זיו: ניתחתי את מאות האתרים שעברתי עליהם, ובחרתי מבין המאות עשרות רבות, אותם מיינתי על-פי קטגוריות.

חני זיו: אני מציגה בפניכם את הקטגוריה הקשה, זו שיש בה הסתה קשה ביותר, הסתה אנטישמית.

חני זיו: לדעתי, אף אתר שנמצא בקבוצה הזו, אסור לו בכלל להיות ברשת.

חני זיו: אנחנו חייבים להגיע למצב בו נתלונן בפני מי שלא יהיה.

חני זיו: תראו את הסממנים האנטישמיים באתרים האלה.

חני זיו: תראו איך מציגים את ראש הממשלה, תסתכלו על היהודי שיושב לידו, על הסמלים.

חני זיו: הדברים קשים.

חני זיו: יש לנו אינטרנט ישיר, ואכניס אתכם אחר-כך לתוך כמה אתרים.

חני זיו: כרגע אני נותנת לכם רק דפי בית.

חני זיו: כאשר תיכנסו לכמה אתרים, תראו מה מתרחש בפנים.

חני זיו: דוגמה נוספת, איך מוצג ראש ממשלת ישראל: המסר הכבד והקשה ביותר הוא החיבור בין נאציזם, בין גזענות, בין קולוניאליזם לבין ציונות.

חני זיו: זה המוטו שרץ כמעט בכל האתרים, בין אם באלה שהם גסים מאד, ובין אם באלה שנראים אקדמים ומתונים לכאורה.

חני זיו: דוגמה לאתר ילדים, אתר חינוכי: מי שנכנס לאתר הזה, מגלה שזהו אתר שמקביל כמעט לאתר מתנ"סים אצלנו.

חני זיו: האתר הזה אפילו מלווה במוזיקה, אך אנחנו יכולים לראות שיש בו דפי בית מזעזעים מאד.

חני זיו: זוהי הקטגוריה הקשה.

חני זיו: יש כאן שילוב של אתרים אנטישמיים.

חני זיו: האתר שאני מציגה בפניכם עכשיו הוא אתר אנטישמי ביותר.

ענת מאור: מאיזה תקופה האתרים האלה?

חני זיו: רובם מהשנתיים האחרונות.

חני זיו: יש כאן קבוצה של אתרי "זכות שיבה", 17 אתרים מסוג זה.

חני זיו: יש כאן מאות דפים, מסמכים ותעודות.

חני זיו: מבחינתם, השיבה כבר נעשתה באמצעות האינטרנט.

חני זיו: אתרי העיתונות באינטרנט נראים אמינים מבחינה ויזואלית, אך מה שכתוב שם אינו טוב מבחינתנו.

חני זיו: פעילות נוספת נעשית על-ידי מאות ארגונים ברחבי העולם, ארגונים שמייצגים כביכול זכויות אדם.

חני זיו: כל ארגון כזה מייצג בעצם ארגון פעיל של תומכים, מתנדבים ואחרים, ויש בו חומר רב מאד, אשר מופץ ברחבי העולם.

חני זיו: אנחנו יכולים לראות שגם האסלאם הרדיקלי גולש לאינטרנט.

חני זיו: כולם משתמשים בכלי הזה.

מיכאל איתן: הייתי רוצה שנתקדם להצעות שלכם לפתרון.

חני זיו: על הפתרונות ידברו פרופסור יואב גלבר ודודו צור.

מיכאל איתן: נשמע קודם את אלי הכהן, כתב קול-ישראל, המוציא ומביא את כל דברי האינטרנט בקול-ישראל, במסגרת תכנית אינטר-ב', ויש לו חלק רב בקידום האינטרנט במדינת ישראל.

אלי הכהן: בתשובה לשאלתה של חברת הכנסת מאור, האתר האנטישמי הראשון עלה לרשת בשנת 1995, זאת אומרת אנחנו כבר שבע שנים בתוך הסיפור הזה.

אלי הכהן: לפי ההערכות, מדובר בסדר גודל של 3000 אתרים אנטישמיים גרוסו-מודו, מאות אתרים בנושא הפלשתיני ואחרים בכל העולם – בדרום אמריקה, בצפון אמריקה.

אלי הכהן: רק הבוקר הבאתי ליומן הבוקר סיפור על אתר שנקרא Jew slaughter , טבח ביהודים – להקת רוק שחיה ונושמת באורגון שבארצות הברית, והאתר שלה פועל באין מפריע.

אלי הכהן: לפי הדיבר הראשון בחוקת ארצות הברית, כל עוד אתרים אלה אינם קוראים לרצח (ובמקרה הזה אני מניח שהאתר הזה לא יישאר עוד זמן רב on line), אפשר להעלות אתרים באופן חופשי.

אלי הכהן: רוב האתרים האלה, כולל רוב האתרים שחני הציגה, פועלים מתוך ארצות הברית.

אלי הכהן: זוהי נקודה שאנחנו צריכים לזכור.

אלי הכהן: מאז ה-11 בספטמבר חל שינוי, חלה תפנית, אבל עדיין האתרים האלה ממשיכים לתפקד.

אלי הכהן: צריך לזכור עוד כמה עובדות: יש היום ברשת 480 מליון גולשים, כלומר זהו פוטנציאל אדיר.

אלי הכהן: בעצם אפשר לומר שלמעט אתר פה או אתר שם, אתר משרד החוץ ואולי אתר צה"ל במקרה אחר, יש התעלמות של המערכת הממסדית שלנו מסוגיית האינטרנט.

אלי הכהן: האינטרנט הוא נשקו של החלש.

אלי הכהן: קבוצות קיקיוניות, יכול להיות שיהיה מדובר ב-3-2 או 5-4 איש, שיקימו אתר אדיר ממדים, עם מאות ואלפי עמודים, שיכניס לכיס הקטן את כל אתרי הממסד שלנו.

אלי הכהן: אתרי החיזבאללה למשל, היו דוגמה מסוימת.

אלי הכהן: מי שחושב שקם רק אתר חיזאללה אחד, אינו אלא טועה.

אלי הכהן: כאמור, ישנם לפחות חמישה אתרים של החיזבאללה, ולכל אחד מהמנהיגים, כמו לנסראללה ולאחרים, יש אתר אישי משלו.

אלי הכהן: האתרים האלה הם עתירי השקעה, ואין להם תשובה מצדנו.

נסים זאב: מהיכן הם פועלים?

אלי הכהן: אתרי החיזבאללה פעלו גם בסיוע של שרתים בארצות הברית וגם במזרח התיכון.

אלי הכהן: אבל ישנם גם אתרים שפעלו עד לאחרונה, למשל אתר הג'יהאד האסלאמי, שפעל מארצות הברית.

אלי הכהן: הופעל לחץ, והאתר הזה הורד.

אלי הכהן: אבל אותו ספק אינטרנט יכול היה באותה מידה להגיד שהוא משאיר את האתר.

אלי הכהן: במקרה זה הופעלו לחצים.

אלי הכהן: ישנם אתרים אחרים של ארגונים אחרים, שממשיכים לפעול מתוך ארצות הברית.

פרופ' יואב גלבר: אנחנו מקיפים נושא רחב מאד, וכדאי לפלח אותו כדי שהדיון יהיה תכליתי.

פרופ' יואב גלבר: באתרי הסתה לא מתמודדים עם אתרי הסתה נגדיים.

פרופ' יואב גלבר: זו בעיה משפטית שיתעסקו בה המשפטנים.

פרופ' יואב גלבר: אתרי תעמולה הם עניין לתעמולה נגדית או לתעמולה סותרת.

פרופ' יואב גלבר: התחום שנראה לי מרכזי הוא לא התחום החדשותי.

פרופ' יואב גלבר: לא עמותה וולונטרית יכולה להתמודד עם כיסוי שוטף ועם תגובות מידיות.

פרופ' יואב גלבר: זהו פרוייקט של משרד החוץ וגורמים הרבה יותר חזקים.

פרופ' יואב גלבר: נקלעתי לכל העניין, כאשר פרצה באוניברסיטה שלנו שערורייה שעלתה לכותרות, סביב העבודה על טנטורה, ואז הלכתי לחפש את טנטורה באינטרנט.

פרופ' יואב גלבר: קיבלתי למעלה מ-30 אתרים, כולם ערבים או פלשתינאים, כולם אסלאמיים, כולם מסתמכים על העבודה הזו.

פרופ' יואב גלבר: קודם לכן זה לא היה באינוונטר של מעשי הטבח, אבל דרך זה הגעתי לתופעה הרחבה יותר של בניית האתוס שלהם, ובעיקר שכנוע העולם בקייז שלהם, ומה שעוד יותר חשוב – כל המערכת שחני תיארה, כוללת לא רק את האינטרנט (אבל האינטרנט הוא היום זירה מרכזית שלה), היא מערכה לדה-לגיטימציה של מדינת ישראל, שממוקדת בכמה נושאים: קודם כל בזכות השיבה.

פרופ' יואב גלבר: שנית, בעניין גבולות 47' והחלטה 181.

פרופ' יואב גלבר: שימו במנוע חיפוש החלטה 181, תראו שזה לא תמהוני, זה לא בערבית, זה באנגלית, זה נאמר על-ידי דוברים רשמיים, זה מיועד לאו"ם ולארגונים בינלאומיים.

פרופ' יואב גלבר: לא נותנים לשכוח את זה.

פרופ' יואב גלבר: שלישית, עניין ירושלים וקדושתה, או אי קדושתה ליהודים, או ביטול הקשר של היהודים לירושלים.

פרופ' יואב גלבר: העניין הרביעי, במשתמע או בעקיפין, הוא הכחשת השואה על-ידי השוואתה לנכבה.

פרופ' יואב גלבר: כלומר השואה והנכבה פחות או יותר על אותו מישור.

פרופ' יואב גלבר: זוהי דרך אינטליגנטית, או אולי לא כל-כך אינטליגנטית להכחיש את השואה.

פרופ' יואב גלבר: ההתמודדות כאן היא לא רק איכותית, היא גם במישור הכמותי.

פרופ' יואב גלבר: היא צריכה להיות מכוונת לקהלי יעד מכוונים, גם פנימה בתוך מדינת ישראל, כי גם כאן הבורות חוגגת, ובוודאי כלפי חוץ.

פרופ' יואב גלבר: היא צריכה להיות מכוונת ברמות שונות של העמקה.

פרופ' יואב גלבר: יש קהל שאתה צריך לדבר אליו בסיסמאות, ומכך אתה מתחיל.

פרופ' יואב גלבר: מי שמתעניין יותר, אתה צריך לתת לו קצת יותר אינפורמציה, עד לרמות העמקה של מי שלומד.

פרופ' יואב גלבר: תביאו בחשבון שעיתונאי שהעורך מטיל עליו היום להכין כתבה על ישראל בעיתון שוודי, דני או בלגי, לא ילך לקונסוליה לקבל ברושורים.

פרופ' יואב גלבר: הוא ייכנס לאינטרנט, ילחץ על מה שהוא רוצה לדעת, והאינפורמציה שתעמוד לרשותו תהיה ממקור פלשתיני, וזה יבוא לידי ביטוי בעיתון שלו.

מיכאל איתן: אני רוצה להביא כמה תגובות שהגיעו אלינו מהציבור במהלך הדיון.

מיכאל איתן: אלה שמקשיבים לנו הם כנראה אנשים צעירים, וזה מה שהם אומרים: אתר משרד החוץ ישן ומשעמם.

מיכאל איתן: יש להקים צוות צעיר.

מיכאל איתן: צריך להתקשר עם אתרים פרטיים ולסייע להם.

מיכאל איתן: ההסברה הפלשתינית קצרה וקולעת, ומולם אנחנו מתווכחים בינינו.

מיכאל איתן: אני לא מציע שנפתור זאת בדרך אחרת, אנחנו דמוקרטיה, ויש לכך גם יתרון.

מיכאל איתן: מישהו בשם זהות אמר:

מיכאל איתן: אתרי ההסברה חייבים להיות נגישים יותר.

מיכאל איתן: אולי הוא יפרט למה הוא מתכוון, כי זה לא ברור לי.

מיכאל איתן: מישהו שואל על בעיות פרקטיות, איך אנחנו נערכים מבחינה תקציבית, כדי לקדם את ההצעות שמוצעות כאן בדיון.

מיכאל איתן: נענה לכך בהמשך.

דודו צור: אני משמש כמנכ"ל העמותה.

דודו צור: האתרים הפלשתינים מופיעים בכמה שפות.

דודו צור: עיתונאי שוודי או נורווגי מקבלים את החומר בשפתם.

דודו צור: הם לא צריכים ללכת לאנגלית.

דודו צור: האתרים מופיעים ב-7-6 שפות.

דודו צור: דבר נוסף שאני חושב שאנחנו צריכים לעשות, הוא לפנות לקהל היעד הפלשתיני, והדבר בתכניתנו.

דודו צור: בכוונתנו להכניס גם אתרים בערבית.

דודו צור: Y-NET העלו עכשיו אתר בערבית, ויש אליו אלפי כניסות.

דודו צור: כדאי לשים לב לכך.

דודו צור: מכיוון שנאמר שזו אינה ישיבה אופרטיבית, ובוודאי לא נקבע כאן מה יהיה המבנה הארגוני של העמותה, אני יכול רק לומר שאנחנו מאורגנים ויש לנו חזון.

דודו צור: יש לנו מבנה ארגוני, ויש לנו עשרות ואלפי מתנדבים, חלקם גופים סדורים, כמו למשל רשת אורט.

דודו צור: מגמת מחשבים שם מוכנה לבנות אתרי אינטרנט כחלק מפרוייקט הגמר.

דודו צור: סגן ראש רשת אורט אמר, ב-1967 מילאתי שקים בתור נער, והם יבנו אתרים.

דודו צור: אני חושב שזהו מסר חשוב מאד.

דודו צור: החוג לתקשורת במכללה למינהל, בראשות הפרופסור ארנון צוקרמן, גם היא התגייסה לעניין.

דודו צור: העברנו שם מספר הרצאות.

דודו צור: כך גם בבית-ספר אשל הנשיא בנגב, ויש עוד ארגונים ואנשים פרטיים.

דודו צור: אחרי כל ראיון שלנו ברדיו, יש תגובות.

דודו צור: דליה יאירי נתנה לי פינה בתכניתה כל יום ראשון, אשר נקראת "מלחמה ברשת".

דודו צור: אחרי כל תכנית כזו, אני מקבל לפחות 5 טלפונים מאנשים פרטיים.

דודו צור: אני מצטרף למה שאמר כאן אלי הכהן: מי שחושב שעם אתר אחד יפתור את הבעיה, פשוט לא מבין.

דודו צור: אני רוצה לדמות את המצב למישהו שיושב על פיסת יבשה בתוך נהר שוצף וגועש, וחושב שהוא ניצל.

דודו צור: כך זה נראה: מסביב המים שוצפים וגועשים, ואתה יושב על פיסת היבשה שלך.

דודו צור: אני לא בא כרגע בטענות למשרד החוץ, כי אני לא חושב שהוא יכול להחזיק יותר מאתר אחד, או אל צה"ל שיש לו אתר יפה מאד.

דודו צור: בעניין זה אני משוחד, ואני חייב לומר שהוא השתפר רק בזמן האחרון.

דודו צור: בעבר הוא היה פחות טוב, אך בהחלט הוכנסו לתוכו שיפורים.

דודו צור: היום הוא הרבה יותר אטרקטיבי לקהל הצעיר, כפי שראינו מתגובותיו.

דודו צור: היינו במגע עם חלק ממשרדי הממשלה.

דודו צור: אני לא רוצה להיכנס לנושא, היות והשרה נמצאת כאן והיא מייצגת את הממשלה.

דודו צור: היינו בקשר גם עם משרד החוץ, גם עם משרד הביטחון.

דודו צור: האסימון נפל שם, והם מבינים שזהו חלק מהלחימה.

דודו צור: אני מניח שגם השרה תגיד על-כך מילה.

ענת מאור: אנחנו מקווים שבמשרדי הביטחון והחוץ מבינים שזהו גם חלק מהשלום, לא רק מהלחימה.

דודו צור: אני מקווה מאד שהשלום יגיע, ונוכל לפרק את העמותה ולהקים אתרים משותפים עם הפלשתינים.

מיכאל איתן: כאיש ימין, אני רוצה להדגיש ולחזק נקודה עליה העירה חברת הכנסת מאור:

מיכאל איתן: אנחנו משתמשים כל הזמן במושגים של מלחמה.

מיכאל איתן: נאמר כאן על-ידי חני שיש אתרים שאין להם מקום ברשת.

מיכאל איתן: אני רוצה להבהיר שכולנו גולשים באינטרנט, והאינטרנט הוא זירה שכולנו אחראים להמשך קיומה.

מיכאל איתן: נטילת החוק בידים ופעולות של פגיעה ברשת, אינן מקובלות עלינו.

מיכאל איתן: עמדתי במקרים מסוימים בתיווך אמריקאי מול אתרי החיזבאללה, ואני לא רוצה שבגלל הצורך והחובה שלנו להסביר, להיאבק ולהילחם על דעת הקהל, יתפרש שאנחנו מעודדים אנשים לפגוע באתרים, משום שזוהי פעולה שספק אם היא חוקית אפילו על-פי החוק הישראלי.

מיכאל איתן: כאשר אזרח ישראלי מבצע פעולה שיש בה התערבות בעבודת מחשב, ייתכן מאד שהוא עובר גם על החוק בישראל.

מיכאל איתן: את הנקודה הזו צריך להציב באופן ברור על השולחן.

מיכאל איתן: ועוד הערה מאזנת: גם באתרים שלנו, אם לוקחים אותם מזווית הראייה של הצד השני, גם אנחנו מעוותים תמונות של ערפאת ואחרים.

נחמה רונן: איפה אנחנו עושים את זה?

מיכאל איתן: אנחנו עושים את זה בלי סוף.

מיכאל איתן: את לא גולשת באינטרנט?

מיכאל איתן: איפה את חיה?

קריאה: זה לא נעשה ביד מכוונת.

מיכאל איתן: ברור שזה נעשה ביד מכוונת של מי שעושה את זה.

מיכאל איתן: מאחר וכל העם חזית, ואנחנו חיים באינטרנט ורואים את הדברים, אני אומר שצריך להיאבק ולהילחם על דעתנו, אסור להרפות, אבל צריך לזכור שגם במלחמה בה נהרגים אנשים, יש כללים וחוקים.

מיכאל איתן: צריך להקפיד שאנחנו לא פועלים להריסת אתרים ולפגיעה ברשת, אלא אם מישהו פעל כנגדנו.

מיכאל איתן: אנחנו לא יוזמים את המהלכים האלה בשום פנים ואופן.

דודו צור: אני שמח על שאמרת שאתה מהימין, כדי להבהיר שהעמותה הזו היא על מפלגתית, ומיוצגים בה כל זרמי הקשת הפוליטית.

דודו צור: אני לא אומר שהיא א-פוליטית, כי היא עוסקת בחומרים פוליטיים, אבל היא על מפלגתית, והיא מייצגת קשת רחבה של דעות בציבור הישראלי.

דודו צור: אני מדבר על המערכה הכוללת שמתנהלת, לא דיברתי על מלחמה באינטרנט.

דודו צור: מה שקורה באינטרנט בתחום ההסברה, הוא חלק מהמערכה.

דודו צור: אנחנו לא מתכוונים להקים אתרי תעמולה נגדיים, קל וחומר שאנחנו לא מתכוונים לנקוט בכל אותן פעולות לא חוקיות שציינת.

מיכאל איתן: עם כל הכבוד, אתם יוזמים, אתם ציר חשוב בהסברה.

מיכאל איתן: אתה אולי לא מבין שלבד אינכם יכולים לקיים את מערך ההסברה.

מיכאל איתן: מערך ההסברה שלנו צריך להיות מכוון על-ידי עשרות אלפי סטודנטים צעירים.

מיכאל איתן: הנושא אינו פעולה של עמותה פלונית או אלמונית, כי היא לא תוכל להשיג אפקט.

מיכאל איתן: אנחנו מדברים על אלפים שיכולים לעזור לנו.

מיכאל איתן: אנשים חופשיים שמקימים לבד אתרים, שמגיבים לבד.

מיכאל איתן: הדיון צריך להיות סביב השאלה, איך אנחנו מפעילים את כל המסות הגדולות האלה, אחרת לא נצליח.

מיכאל איתן: אם נרצה שיעסוק בכך גוף אחד, והוא יהיה זה שירכז את כל הפעולה, נחטיא את המטרה.

דודו צור: אני מודה שלא התיימרתי.

דודו צור: אני מבקש להבהיר שוב שלא התיימרתי.

דודו צור: ראינו את המצב הקטסטרופלי.

דודו צור: המצב שאתה מתאר אותו הוא אוטופיה שהלוואי ונגיע אליה.

דודו צור: אשמח לראות לצדי אפילו 800 עמותות ואנשים פרטיים שיעשו זאת, רק אף אחד לא קם.

דודו צור: כל פעם כאשר שומעים עלינו, מיד אנחנו מקבלים טלפונים של אנשים שרוצים לעשות, אבל אין מי שמרכז את הפעילות הזו.

דודו צור: לכן אנחנו פה, לכן אנחנו מציעים את עצמנו.

דודו צור: הצענו את עצמנו, ולצערי אף אחד לא הרים את הכפפה.

דודו צור: אולי בזכות הישיבה הזו, מישהו ירים את הכפפה הזו.

דודו צור: אני מצטער מאד, אתה תוקף אותנו על לא עוול בכפנו.

מיכאל איתן: אני לא תוקף, אני מברך על מה שעשיתם, אבל אני רוצה שתבינו כי הכוח שלכם הוא בהפעלה.

מיכאל איתן: אתם צריכים לחשוב במושגים אחרים, האינטרנט לא יפעל בצורה בירוקרטית.

דודו צור: אנחנו קולעים לדעת גדולים.

דודו צור: אנחנו אומרים שמי שיש לו אתר אחד, הוא לא מספיק טוב.

דודו צור: אנחנו מדברים בשנה הראשונה על 20 אתרים, אבל היינו שמחים אם היו לצדנו עוד 200 ו-300 אתרים שאחרים יקימו.

ענת מאור: אני חושבת שאין מחלוקת על-כך.

דודו צור: אף אחד לא קם עד עכשיו.

דודו צור: אם תתנו לנו מכה בראש, אף אחד לא יקום יותר.

קובי שעיו: אני בונה אתר באינטרנט בערך שנה.

קובי שעיו: זה התחיל יום בהיר אחד, כאשר הגיע לידי חומר מסוים שהקמתי אתר כדי לפרסמו.

קובי שעיו: עם הזמן, זה הלך והתפתח.

קובי שעיו: השגתי חומר ממקורות נוספים, מעיתונים ומסוכנויות שעוסקות במזרח התיכון.

קובי שעיו: במשך הזמן בניתי אתר גדול יותר.

קובי שעיו: חברים ואנשים אחרים עזרו.

קובי שעיו: אני משתדל לפרסם בו כמה שיותר מידע לגבי מה שקורה בארץ, מהי הרשות הפלשתינית, הסתה ועוד.

מיכאל איתן: באיזו שפה?

קובי שעיו: כיום גם בעברית וגם באנגלית.

קובי שעיו: התכנים אינם חופפים.

קובי שעיו: אני לא כותב את התכנים בעצמי, אלא מקבץ אותם מכל מיני מקורות.

קובי שעיו: מה שמגיע לידי, אני משתדל להכניס.

מיכאל איתן: כמה שעות בשבוע אתה מקדיש לעבודה על האתר?

קובי שעיו: היום אני פנוי לגמרי, אני לפני שירות צבאי.

קובי שעיו: אני מקדיש לפחות 5 שעות ביום.

ענת מאור: יש באתר הזמנה להידברות, איזה שהם אלמנטים של דיאלוג בין ישראלים לפלשתינאים?

ענת מאור: אתה מעלה נושאים חינוכיים?

קובי שעיו: דווקא לא.

קובי שעיו: האתר עוסק יותר במלחמה ובמה שקורה היום בארץ.

משה הלוי: באינטרנט אני ידוע בכינוי אלמו.

משה הלוי: אני מפעיל דף אינדקס לאתרי חדשות, לאתרי הסברה ישראלים ופלשתינאים, לאתרי אויב כמו חיזבאללה וחמאס, לפורומים ולקבוצות דיון ברשת הישראלית, וגם פורומים באנגלית ברשת העולמית, בין אם זה פורום ירדני שקיים שם, ובין אם פורום של CNN.

משה הלוי: יש מספר קישורים באתר הזה לאתרי תמונות, כמו האתר של YAHOO.

משה הלוי: כל יום מתעדכנות שם תמונות לגבי מה שקורה בשטחים ובמדינת ישראל.

מיכאל איתן: מההתרשמות שלך מהרשת, כמה אתרים אתה מכיר?

משה הלוי: האתר של קובי הוא אחד האתרים הישראלים הכי טובים.

משה הלוי: הוא נקרא "מלחמת אוסלו".

משה הלוי: יש שם תכנים בעברית ובאנגלית.

מיכאל איתן: כמה אתרים כמו של קובי יש לדעתך?

משה הלוי: בתחילת האינתיפאדה ובמשך תקופה של שנה, צצו אתרים רבים.

משה הלוי: עשרות אתרים טובים.

משה הלוי: יש אתרים רבים, אבל אין בהם תוכן ממשי.

משה הלוי: כל אחד יכול לפתוח אתר, אבל יש אתרים שאין להם שום תוכן.

משה הלוי: אין מה שיסביר את הסכסוך, מה שיסביר את הצד השני.

מיכאל איתן: אין תוכן או אין עדכון.

משה הלוי: אין עדכון, ולאט לאט הם נעלמים מרשת.

משה הלוי: זה מבוסס על שרתים שניתנים חינם, ואף אחד לא מבטיח שיתקיימו יותר משנה.

משה הלוי: אתרים אלה נעלמים במשך הזמן.

מיכאל איתן: יש לך הצעות פרקטיות?

משה הלוי: יש מספר הצעות פרטיות לגבי אתרי הסברה.

משה הלוי: אם הממשלה יכולה לתת מימון לחלק מהאתרים, כמו לרכוש domains אטרקטיביים ושטח דיסק שיכיל את כל החומר, בעיקר תמונות, זה היה מועיל.

משה הלוי: מדובר בכתובות אינטרנט קצרות.

משה הלוי: אם הגולשים שמים תמונות באתר שלהם, הם נתקלים בבעיות של זכויות יוצרים, כי החומר שייך לסוכנויות רויטרס ו-IP.

משה הלוי: צריך ללמד את בוני האתרים, איך לעצב אתר טוב מבחינה גרפית, איך להציב את המילים הנכונות, כדי להופיע כאחד מעשרת האתרים הראשונים במנועי החיפוש.

משה הלוי: צריך לתת גם חומר רקע להסברה על הצד הפלשתיני או על הצד שלנו ועל מדיניות הממשלה.

מיכאל איתן: אני רוצה לשמוע מאלי הכהן אל הערכת המצב שלו על מה שקיים ברשת, בכל הנוגע להקמת אתרים, תגובות והיחלצויות.

מיכאל איתן: אנחנו מקבלים כל הזמן e-mails הקוראים לנו לחתום על עצומות.

מיכאל איתן: קיבלתי הפנייה מחני לחתום בעניין המשקיפים הבינלאומיים.

מיכאל איתן: אולי אפשר לתאר את התופעה, ולראות איך אפשר להאיץ תופעות קיימות.

אלי הכהן: באינטרנט כמו באינטרנט: הכל מכל וכל.

אלי הכהן: מה ששמענו כאן על קצה המזלג, קיים בצורה הרבה יותר רחבה ברשת.

אלי הכהן: כלומר יש עשרות ומאות יוזמות פרטיות לחלוטין, של אדם אחד או שניים, או של עמותה.

אלי הכהן: היוזמות האלה קיימות כל הזמן, והן היו קיימות מאז פרוץ האינתיפאדה.

אלי הכהן: מה שחסר, וכדאי שהוועדה תיתן את תשומת-לבה לנקודה זו, הוא יד מכוונת.

אלי הכהן: קיים פלורליזם ו-diversity מכאן עד להודעה חדשה, אבל מה שחסר הוא יד מכוונת.

אלי הכהן: מדוע אין במדינת ישראל איזה שהוא גוף שהנושא הזה ששמו זירת האינטרנט, הוא הנושא שלו בצד ההסברתי.

אלי הכהן: צריך שתהיה איזו שהיא יד מכוונת.

אלי הכהן: אנחנו חיים במדינה דמוקרטית, וכל אחד יכול לעשות הכל.

אלי הכהן: לדעתי, יש כאן פספוס די גדול.

אלי הכהן: לדוגמה, ישנם אתרים רבים מאד שקמים בעברית, אבל אנחנו הרי פונים אל העולם, מי צריך עברית היום?

אלי הכהן: תפתח אתרים בערבית, באורדו, בספרדית, ברוסית, בגרמנית – לא בעברית.

אלי הכהן: אתר משרד החוץ קיים היום בעברית ובאנגלית.

אלי הכהן: הוא לא קיים בספרדית וברוסית.

מיכאל איתן: לזכותו של שי, אחד המשתתפים בדיון הווירטואלי, גם הוא העיר על-כך ושאל, מדוע אין אתרי הסברה ישראלים בצרפתית, גרמנית, רוסית וכיוצא בזה.

מיכאל איתן: ערן טוען שהוא מנכ"ל של חברה, ואומר שהם מוכנים לבנות גם אתרי הסברה, אם יעמוד לרשותם מאגר של תכנים, על מנת לשאוב ממנו.

מיכאל איתן: מישהו שואל, מה הכתובת של האתר של קובי.

מיכאל איתן: נאמר לי כי הכתובת היא .

מיכאל איתן: עוד הערכה מהציבור, שגם היא חשובה: האם אפשר לשלב במערך הזה גם בתי הספר – אולי בשעות החינוך הבלתי פורמלי – וילדים שממילא נותנים להם להקים אתרים.

מיכאל איתן: מישהו שכינויו ז'בו אומר:

מיכאל איתן: חיזוק הקו הלא רשמי באתרי הסברה, לצד האתרים הרשמיים.

מיכאל איתן: יש כאן כמה בעיות טכניות, שצריך לעזור לאנשים לפתור אותן.

מיכאל איתן: יש בעיה של תכנים, שאנחנו צריכים לתקוף אותה.

מיכאל איתן: צריך להקים מאגר של תכנים, אבל בגדול נראה לי מבחינת העמותה, כי צריך לנסות לייצר איזה שהוא כלי עזר, תוך התבססות על היוזמות הפרטיות שיכולות להגיע לממדים עצומים, גם אם לעולם לא נוכל להתחרות אתם ולהגיע להיקפים שלהם.

מיכאל איתן: כלומר לשפר את היוזמות, לתת להם אפשרות לפרוח ולהתפתח בצורה טובה יותר.

ענת מאור: מאחר ואני צריכה לצאת, ואני מתנצלת על-כך, אני רוצה לומר שלמדתי דבר אחד: המדיניות לתגובה היא נושא לדיון.

ענת מאור: כוועדת מדע, הנושא שלנו מטבע הדברים הוא האינטרנט.

ציפי לבני: לא מדובר כאן במלחמה שערה, להסביר למה אנחנו כאן.

ענת מאור: אני מסכימה עם הביטוי הזה, אבל אני מבטאת את הנימות שאני שומעת.

חני זיו: לכל אחד יש את העמדה שלו, וזה מה שיפה בעניין.

חני זיו: אנחנו לא "פרבדה".

ענת מאור: אין על-כך ויכוח.

ענת מאור: חברת הכנסת רונן העלתה את הנושא לסדר היום, מתוך דאגה אמיתית למעמדנו הבינלאומי ולמעמדנו האישי בקרב אינטלקטואלים.

ענת מאור: אני מציעה שחלק מהמדיניות של האתרים תהיה גם הידברות ודיאלוג.

פרופ' יואב גלבר: אנחנו מדברים על מלחמה שלא אנחנו יזמנו.

פרופ' יואב גלבר: בעובדה, היא מתנהלת נגדנו.

פרופ' יואב גלבר: אפשר לדבר על הידברות, אבל זה לא במגרש הזה.

פרופ' יואב גלבר: אף אחד לא מנסה להידבר אתנו דרך האינטרנט – מנסים לשלול את הלגיטמציה שלנו.

פרופ' יואב גלבר: חשיבותה וכבודה של הידברות מונחים במקומם, אבל לא זה העניין.

פרופ' יואב גלבר: היום מתנהלת מערכה לדה-לגיטימציה של מדינת ישראל.

פרופ' יואב גלבר: אפילו את, עם כל הבדלי ההשקפות בינינו, תסכימי אתי שאי אפשר להציג את הציונות כעניין קולוניאליסטי מראשיתו.

פרופ' יואב גלבר: אפשר להתווכח אם היא קולוניאליסטית אחרי 67' או לא.

פרופ' יואב גלבר: אי אפשר להציג אותה כאילו אין לה קשר היסטורי לארץ.

פרופ' יואב גלבר: זה מה שעולה, וזה פונה לאנשים אינטליגנטיים בעולם, ואין מול זה תשובות.

פרופ' יואב גלבר: תפקידנו הוא לספק מאגר של תכנים, כדי שאנשים שרוצים להקים אתרים, ידעו מה לשים בהם.

מיכאל איתן: לא רק מאגר של תכנים, עלו כאן עוד בעיות: קצת עזרה טכנית, זכויות יוצרים, שימוש בטכנולוגיה נכונה, הדרכה.

מיכאל איתן: עלו כאן כמה הצעות, שצריך לגבש.

נחמה רונן: זה גם הרעיון של העמותה.

נחמה רונן: הם לא באו ואמרו: רק אנחנו נעשה, ותתנו לנו את הבמה.

נחמה רונן: נהפוך הוא.

נחמה רונן: יש כאן מישהו שהרים את הכפפה, והלוואי ויהיו עכשיו עוד 200 איש שירימו את הכפפה, ויהיה איזה שהוא מאגר ממנו יוכלו לרכוש את האינפורמציה.

ציפי לבני: השאלה היא אם באמת ירימו את הכפפה.

ציפי לבני: זה לא יקרה לבד, זה התפקיד של הממשלה.

מיכאל איתן: נמצא כאן נציג משרד החוץ, שאחראי על אתר האינטרנט של המשרד.

מיכאל איתן: בוודאי ירצה להתייחס למה שנאמר כאן.

אורי נוי: אני מנהל מחלקת מידע ואינטרנט במשרד החוץ.

אורי נוי: אני מרגיש כמו זה שכועסים עליו, במקום לכעוס על אלה שאיחרו ולא נמצאים.

אורי נוי: יש היום שני אתרים ממשלתיים פעילים בשפה זרה, שמתעדכנים באופן יומיומי, כמעט בזמן אמיתי.

אורי נוי: האחד הוא האתר של דובר צה"ל שמוקדש להיבט הצה"לי פרופר, והשני הוא האתר של משרד החוץ שפורס את היריעה בצורה הרבה יותר רחבה.

אורי נוי: לכן אנחנו מרגישים לא טוב, מכיוון שכל האחרים שלא עושים שום דבר, פטורים מכל ההתקפות, מכל ההשמצות ומביקורת.

אורי נוי: אנחנו מסכימים במאה אחוז עם כל מה שנאמר כאן.

אורי נוי: משרד החוץ היה הראשון, לא בארץ ולא במזרח התיכון, שהקים אתר אינטרנט ב-1 בינואר 1994.

אורי נוי: יש לנו ניסיון, הגענו לכמות מכובדת ואף יותר מזה של מבקרים.

אורי נוי: אני לא מדבר על hits, אני מדבר על ביקורים פרופר, בין 30 ל-50 אלף ליממה, ובעתות שיא – ולצערנו העתות האלה הן לא טובות, כאשר קורים פיגועים או דברים קשים אחרים – מגיעים גם ל-70 ו-80 אלף ביקורים ביממה.

ענת מאור: מאיפה בעיקר?

אורי נוי: כמחצית מצפון אמריקה.

אורי נוי: כל היתר מתחלקים בין יתר ארצות העולם.

אורי נוי: בין 5 ל-10 אחוז מהמזרח התיכון.

אורי נוי: כאן המקום לומר כי גם אתר של משרד ממשלתי אחר, אם הוא בשפה זרה והוא מעודכן וטוב, יכול לשמש כמקור הסברה, אבל לצערנו אין רבים כאלה.

אורי נוי: אנחנו מקבלים הערות, אנחנו מקבלים ביקורת ואנחנו שמחים לתקן.

אורי נוי: אנחנו בעיצומו של מהלך לחידוש ושיפור פניו של אתר משרד החוץ, כדי להפוך אותו לאתר הרבה יותר פורטלי, יותר ידידותי לסביבה.

אורי נוי: נערוך פרסונליזציה, קרי, כל אחד יוכל להיכנס לאתר ולומר, אותי מעניין לראות ארכיאולוגיה, ביטחון וכדורגל.

אורי נוי: הוא יוכל לעשות זאת, כמו שזה קיים באתרים מודרניים רבים.

אורי נוי: אפשר יהיה לשלוח כתבות, אפשר יהיה להדפיס, וכל ה-features האחרים.

אורי נוי: אנחנו לא עושים את זה אצלנו.

אורי נוי: אתר משרד החוץ נעשה מחוץ למשרד, אין לנו את כוח האדם, ואין לנו גם אפשרות לגייס כוח אדם נוסף.

אורי נוי: דובר על שפות, אנחנו בהחלט ערים לנושא, אנחנו בעיצומו של מהלך, ובימים הקרובים יתחילו להיפתח אתרים לכל נציגות בעולם, ויש לנו בינתיים 103 כאלה (אולי יהיו פחות בעתיד).

אורי נוי: לכל נציגות יהיה אתר משלה גם בשפה המקומית, גם בסינית וגם בספרדית ב-20 אתרים במדינות שונות, וגם בשוודית ובנורווגית.

אורי נוי: מעבר לכך, ידידי אלי הזכיר ובצדק רב, אנחנו מדברים לא רק על ההיבט של אתרי אינטרנט.

אורי נוי: זהו היבט שהולך ומאבד מחשיבותו מיום ליום.

אורי נוי: שיטת הדיוור הישיר חשובה יותר מיום ליום.

אורי נוי: לכן אנחנו מקימים כמה מערכות שיתפסו את הגולשים, ומעבר לביקור חד-פעמי נכניס אותם מרצונם לרשימת התפוצה שלנו.

אורי נוי: מי שחותם על ביולטין של משרד החוץ, או על ביולטין כלשהו אחר, הרבה יותר חשוב והרבה יותר בעל ערך ממי שבא ובמקרה נופל על האתר, כי הוא מקבל את החומר בצורה שוטפת.

אורי נוי: המטרה מספר אחד שלנו היא להגדיל את רשימת התפוצה, ויש לנו כבר עשרות אלפים ואנחנו מקווים להגיע למאות אלפים.

חני זיו: תעבירו את רשימת התפוצה גם לאחרים, כדי שגם אחרים יוכלו לשלוח אליהם חומר.

אורי נוי: כבר היום אפשר להיכנס לחמישה מקומות באתר משרד החוץ, להירשם ולקבל את החומר.

מיכאל איתן: אני לא יודע אם זה מקובל.

אורי נוי: זה דבר שאסור לעשות, זה דבר שעניינית גם לא כדאי לעשות.

אורי נוי: אם מישהו מקבל משהו שאני מסרתי, לא רק שהוא לא יקרא את שלו, הוא לא יקרא גם את שלי.

אורי נוי: יש לנו בעיה מנהלית רצינית מאד, אנחנו רוצים מאד לפתוח אתר בערבית, אבל הדבר לא מאושר מבחינת האוצר.

אורי נוי: נדרשנו ללכת למכרז, וזה דבר שאנחנו לא יכולים לעמוד בו, בגלל בעיות כאלה ואחרות.

אורי נוי: יש לנו את האמצעים, יש לנו את האנשים שיעשו את זה.

מיכאל איתן: אי אפשר שאחמד טיבי ינהל את האתר הזה?

אורי נוי: אפשר.

מיכאל איתן: אני מציע שנלך למכרז.

מיכאל איתן: אם יעמוד בתנאים, הוא יעשה את זה.

אורי נוי: הבעיה היא מהם התנאים.

אורי נוי: אני מבקש לא להיכנס לכך, כי אני לא משפטן.

אורי נוי: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו כאן:

אורי נוי: אני מסכים למה שנאמר, כי יש הצפה של אתרים פלשתינים רבים, אבל יש עשרות אתרים איכותיים ביותר, לא ממשלתיים, פרטיים לגמרי.

אורי נוי: מה שאומרים שצריך לעשות, כבר נעשה על-ידי אנשים רבים שהשקיעו מכיסם הפרטי.

אורי נוי: מדובר באתרים מושקעים, עם היסטוריה, עם וידאו, עם סרטים, עם time lines.

אורי נוי: דברים מקסימים.

אורי נוי: הבנתי שאני הולך כאן לקראת "זובור" כפי שקוראים לכך בצבא, כי קראתי את עיתון "ידיעות".

אורי נוי: בשעה-שעתיים שנתנו לי להתכונן, הכנתי רשימה של כמה עשרות אתרים.

אורי נוי: יש כאן גם דיסקט.

אורי נוי: אם מישהו רוצה לעיין, אאפשר לו זאת בשמחה רבה.

אורי נוי: יש אתרים יפהפיים של אנשים שונים.

מיכאל איתן: אל תרגיש מותקף, תחשוב קדימה, איך אנחנו משתפרים.

מיכאל איתן: תקבל את ההערות בצורה חיובית.

מיכאל איתן: כולנו רוצים לפעול למען אותה מטרה.

אורי נוי: כפי שאמרתי, אנחנו עובדים לשיפור פני האתר ולהקמת עוד אתרים בשפות שונות, גם למערך של דיוור ישיר.

מיכאל איתן: האם יש לך הצעה, איך להשתמש בכוח הנפלא של אנשים שנמצאים כאן על חשבונם ורוצים לעזור?

אורי נוי: היו לנו אתם שתי פגישות, ומאד התרשמנו.

אורי נוי: התוצאה היתה שני מאמרים וכמעט תביעה משפטית.

מיכאל איתן: מה הבעיה?

אורי נוי: אנחנו עוסקים בכספי ציבור.

אורי נוי: סמנכ"ל תקשורת במשרד החוץ פנה, וביקש בצורה מפורשת את מה שאנחנו קוראים לו buisness plan.

אורי נוי: הם אנשים נחמדים, עם רקורד יפה, עם כל הכוונות הטובות, אבל אי אפשר לומר שניתן להם כסף ויהיה טוב.

אורי נוי: זה לא מספיק מבחינת המנהל התקין.

אורי נוי: אלה כספי ציבור, זה לא כסף אישי שלי.

אורי נוי: לכן הצענו לתווך, לעזור, למצוא אפילו תורמים מהשוק הפרטי.

אורי נוי: אנחנו עדיין ממתינים ל-buisness plan.

אורי נוי: אנחנו מתמודדים עם האויב הווירטואלי הזה.

אורי נוי: ראיתי כאן את המילה e-jihad , אנחנו מעדיפים לקרוא לכך אינטרפאדה, מכיוון שיש כאן כמויות גדולות גם של התקפות וגם של אתרים, כמו עשרות אבנים הנזרקות עלינו.

אורי נוי: אנחנו מתמודדים בזירה שהיא באמת זירה קשה מאד, מכיוון שבמקרים רבים אנחנו הולכים עם ידיים קשורות.

אורי נוי: הפלשתינים מפרים את זכויות היוצרים על ימין ועל שמאל, בעוד שאנחנו שומרי חוק.

אורי נוי: אנחנו מוכנים לקנות, אנחנו מוכנים לשלם.

אורי נוי: יש חברות ויש סוכנויות שלא מוכנות למכור.

אורי נוי: הם אומרים, אנחנו לא מוכרים לממשלות, לא למטרות תעמולה – או פרופגנדה, כפי שהם קוראים לכך – למטרות שאנחנו מגדירים אותן כהסברה.

אורי נוי: הפלשתינים עושים את זה, אבל אנחנו לא יכולים לעשות כלום, כי אצלנו יש בג"ץ, ושם לא.

אהוד גלב: בארכיון התצלומים הלאומי יש חומר, ויש חומר לא מנוצל גם באתר דובר צה"ל.

אורי נוי: אנחנו משתמשים באתר דובר צה"ל.

אהוד גלב: יש קישור בין האתר שלך לאתר דובר צה"ל?

אורי נוי: בוודאי.

אורי נוי: דבר נוסף הוא הנושא של תצלומים קשים.

אורי נוי: אני יכול להגיד לכם שיש בידי תצלומים קשים שקיבלנו מצה"ל ומהמשטרה, דברים נוראיים.

אורי נוי: יש כאלה שיאמרו שזוהי תעמולה טובה שצריך להשתמש בה, אבל אנחנו מכבדים קודם כל את צנעת הפרט, ואנחנו לא מפרסמים תצלומים בלי רשות.

אורי נוי: היה מקרה של אחד מפיגועי הטרור הקשים ביותר, יש לי את התצלומים, פנינו למשפחות ואמרנו שאנחנו רוצים לפרסם את התמונות – דרך אגב, לא רואים בהן את הפנים - משום שיש לכך ערך הסברתי חשוב ביותר.

אורי נוי: משפחה אחת אמרה, אנחנו לא מוכנים, משום שקשה לנו לפתוח את העיתון ולראות כל פעם את הדבר הזה מחדש, וקיבלנו את זה.

אורי נוי: בגלל שאנחנו מדינה דמוקרטית, בגלל שאנחנו מדינה מוסרית, אנחנו כופים על עצמנו כל הזמן מגבלות, ואני חושב שאין לנו אלא להיות גאים בכך.

אורי נוי: אנחנו גם לא משקרים, בעוד שהאתרים הפלשתיניים משקרים בלי סוף.

אורי נוי: ודבר אחרון, על אף שאנחנו מדברים על הכמויות, והן מרשימות, צריך להסתכל מעבר לכך, מה מספר המבקרים.

אורי נוי: ערכנו בדיקה קצרה הבוקר במספר אתרים פלשתיניים שברובם דרך אגב אין מונים (אני לא יודע אם זה במקרה, או שהם פשוט רוצים להסתיר את מספר המבקרים).

אורי נוי: יש בהם 18 אלף מבקרים משנת 1996.

אורי נוי: אנחנו צריכים לבדוק מיהם קהלי היעד.

אורי נוי: האם מדובר ב-hits או ב-visits.

אורי נוי: חברת הכנסת רונן דיברה על פרופסורים.

אורי נוי: דווקא אצלנו מבקרים הרבה מאד תלמידים, ואנחנו יודעים לבדוק לאיזה דפים הם מגיעים.

אורי נוי: תלמידים שמכינים עבודות, באים למשרד החוץ.

אורי נוי: גם עיתונאים באים למשרד החוץ.

אורי נוי: בשביל דברים אחרים, יכול להיות שיש אתרים אחרים.

מיכאל איתן: אני רוצה לשאול עוד שאלה, ולקבל תשובה קצרה, מה היית מבקש שהפורום הזה יעשה, על מנת לשפר את ההסברה הישראלית באינטרנט.

מיכאל איתן: מה לדעתך ניתן וצריך לעשות.

אורי נוי: כל מה שנאמר כאן, אלו מילים בסלע: מודעות, ריבוי אתרים.

מיכאל איתן: אתם מוכנים להקציב לכך סכום מסוים?

אורי נוי: תקציבנו קוצץ היום במיליון שקל נוספים, כך שאני לא יודע.

אורי נוי: אם יבואו אלינו עם פרוייקטים רציניים, אם יבואו אלינו עם נושאים רציניים, אנחנו בהחלט מוכנים לסייע.

מיכאל איתן: רשמנו את הדברים לפנינו.

מיכאל איתן: האם יש כאן נציג משרד ראש הממשלה?

שירז כהן: הגעתי לכאן בשם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

מיכאל איתן: האם משרד ראש הממשלה מודע לנושא הזה?

מיכאל איתן: האם היתה התייחסות בתוך המשרד, האם התקיים דיון?

שירז כהן: אציג את מה שקורה אצלנו: יש אצלנו בחור בדם שרון דרטוה, ראש ועדת האינטרנט במשרד.

מיכאל איתן: למה הוא לא הגיע לכאן?

שירז כהן: הוא לא יכול היה להגיע, אבל הוא נפגש עם חני.

שירז כהן: עובדים עכשיו על פיתוח אתר משרד ראש הממשלה, כדי למלא אותו בחומרים יותר רלוונטיים מאלה שיש היום.

מיכאל איתן: אנחנו מדברים על נושא ספציפי.

שירז כהן: אני מדברת על האתר של משרד ראש הממשלה.

מיכאל איתן: אבל לאתר יש גם פונקציות אחרות לגמרי.

מיכאל איתן: דברים שקשורים לאזרחי ישראל.

שירז כהן: עובדים על זה, זהו משהו שנמצא עכשיו בהתהוות.

שירז כהן: לפני שבוע וחצי נפגשו עם עמותת "על ישראל".

מיכאל איתן: מי אחראי על הנושא במשרד?

שירז כהן: שרון דרטוה, ראש ועדת האינטרנט במשרד.

שירז כהן: אני מציעה להתקשר אתו.

שירז כהן: הנושא הוא בתחום אחריותו של מנכ"ל המשרד.

שירז כהן: ישנם אתרים ממלכתיים מוגבלים מבחינת המידע שהם יכולים להכניס, עם אלה תמונות וכל מה שהציגו פה.

שירז כהן: יש גם אתרים חצי ממלכתיים, כמו האתר של עיריית ירושלים שאין בו הרבה מידע הסברתי על ירושלים.

שירז כהן: הוא אתר המיועד לתושב, וגם זהו דבר שכדאי להתייחס אליו.

מיכאל איתן: הדיון כאן הוא לא על האינטרנט, אלא על ההסברה באינטרנט.

שירז כהן: אני יודעת שזוהי נקודה שעלתה באחד הדיונים במשרדנו, שישנם אתרים חצי ממלכתיים.

שירז כהן: אתר ממלכתי יכול להציג מידע בעל אופי מסוים, אבל יש לו מגבלות.

איתן לסרי: מכיוון שנמצאת כאן השרה ציפי לבני, שנמצאת בצוות הזה, וישיבה בישיבה ומכירה את החומר - -

ציפי לבני: אני מציעה שלא תדבר על דברים שאתה לא יודע עליהם.

מיכאל איתן: את לא יודעת שהיית שם.

מיכאל איתן: אומר לך במפורש עוזר ראש הממשלה שהיית שם, אז איך את יכולה להגיד דבר כזה?

מיכאל איתן: יש סדר בדברים ויש גם היררכיה.

מיכאל איתן: הנקודה היא שהשרה לא יודעת על-כך.

ציפי לבני: אני יודעת על קיום הדבר, אבל לא הייתי שם.

מיכאל איתן: השרה לא היתה שותפה.

מיכאל איתן: אולי תהיה המלצה שלנו, שאם השרה מביעה נכונות, היא תהיה גורם מרכז בעניין הזה.

נחמה רונן: אני חושבת שכאן מפספסים.

נחמה רונן: אני חושבת שטוב שקמה עמותת "על ישראל" שיש לה נכונות, והיא טיפה בים, הרי אנחנו צריכים עוד מאתיים עמותות כאלה או עוד כמה אלפי אנשים כמו קובי, אבל מישהו צריך לעזור להם.

נחמה רונן: אני מבינה שמשרד החוץ מסיבות כאלה ואחרות לא עושה או לא יכול לעשות, או לא רוצה לעשות את זה, אין היום גורם מטעם מדינת ישראל שיכולה עמותה או גורם פרטים לפנות אליו ולהיעזר בו.

נחמה רונן: זו אחת הבעיות, ופה צריך לעשות סדר.

נחמה רונן: אני מבינה שמשרד החוץ לא יכול לתת תרומה או לתמוך בגוף בלי שיש לו כללים מסויימים, אבל צריך לסייע מטעם המדינה, לא לנסות לדחוק הצידה את הגורמים הללו.

נחמה רונן: הם לא נודניקים, הם אלה שאנחנו צריכים להתבסס עליהם.

מיכאל איתן: חברת הכנסת רונן, את העלית את הנקודה, את חוזרת עליה עכשיו במשנה תוקף.

מיכאל איתן: בעקבות הישיבה הזאת אני מניח שאנחנו נאסוף את הדברים שעלו פה ונגיד: לדעתנו צריך לעשות כך וכך.

מיכאל איתן: נפנה לממשלה, ובין השאר נבקש שתהיה גם לנו כפרלמנט כתובת ברשות המבצעת שתטפל בדברים האלה.

ויקטור בריילובסקי: כשאני שמעתי שיש כ-3,000 אתרים אנטישמיים בעולם, הבנתי שחוץ מאתרים איכותיים של משרד החוץ ומשרד ראש הממשלה, אנחנו צריכים מסה של אתרים.

ויקטור בריילובסקי: אין דרך אחרת לעשות זאת, אלא רק בהתנדבות.

ויקטור בריילובסקי: יש סטודנטים, יש תלמידים בתיכון שמוכנים והרמה שלהם מספיק טובה בשביל לעשות אתר שהוא מושך, עם גרפיקה טובה.

ויקטור בריילובסקי: יש לי נכד בן 14 והוא יכול לעשות הכל באינטרנט, הרבה יותר ממני.

ויקטור בריילובסקי: אבל בשביל זה צריך תמיכה, צריך שיהיה מרכז שייתן תמיכה כספית מאוד קטנה כי זה בהתנדבות.

ויקטור בריילובסקי: מבחינת חומר, מבחינת תמונות, מבחינת טקסט - צריך תמיכה, כי אם לא אנחנו יכולים להפסיד את המלחמה גם בשדה הזה.

מיכאל איתן: אביגיל מן המשתתפים החיצוניים אומרת שבמסגרת היערכות אולי כדאי לדבר גם על מעין שגרירים.

מיכאל איתן: כלומר, וכאן אני פונה למשרד החוץ, אולי אפשר לשתף אנשים לאו דווקא על-ידי תשלום, אלא על-ידי מתן תואר של מתנדב או מסייע.

מיכאל איתן: במערכת החינוך טיפלו בנושא נאמני מחשב בבתי-ספר, על מנת שהם יעזרו.

מיכאל איתן: כאן אפשר לקרוא להם שגריר או קונסול.

מיכאל איתן: אולי אפשר להשתמש בדבר כזה, על מנת לתגמל אנשים שמשקיעים בתחום הזה.

אורי נוי: אנחנו עובדים עכשיו על הכנת מערכת חדשה המבוססת על מערכת קיימת שנקראת share point.

אורי נוי: זהו מעין פורטל.

מיכאל איתן: סליחה שאני קוטע אותך.

מיכאל איתן: יש כאן קצר ביניכם לבין העמותה.

אורי נוי: לא נוצר שום קצר.

מיכאל איתן: עכשיו אני פונה אליך ומדבר אתך על הפעלת מתנדבים ברחבי העולם.

אורי נוי: זה עובד.

אורי נוי: יש לנו פורטל שייכנס לפעולה בימים הקרובים.

אורי נוי: הוא לא יהיה פתוח לקהל הרחב.

אורי נוי: הוא יהיה מיועד לשליחי משרד החוץ, שליחים שאינם אנשי משרד החוץ, לחברות ולמנהיגים יהודיים, לסטודנטים ולכל אלה שאנחנו קוראים להם נאמני הסברה.

אורי נוי: באמצעות האתר הזה הם יקבלו טקסטים, הנחיות, וידאו ואודיו.

מיכאל איתן: אתה אומר שיהיו נאמני הסברה באינטרנט.

אורי נוי: ויהיה להם מעמד אקסקלוסיבי.

סא"ל אורלי גל: אני ראש ענף מידע והסברה בדובר צה"ל, ואני אחראית על אתר צה"ל באינטרנט.

סא"ל אורלי גל: אני לא מרגישה שבאנו לכאן כדי להצטדק או לסנגר על אתרים קיימים.

סא"ל אורלי גל: להפך, אני חושבת שכולנו באנו לכאן כדי להירתם לסיוע ההסברה של מדינת ישראל, ואתרי האינטרנט הם בהחלט ערוץ הסברה לכל דבר של המדינה, וצה"ל מהווה בהחלט אחד הגורמים בהסברה זו.

סא"ל אורלי גל: בעוד כחודשיים וחצי אנחנו עומדים לצאת עם אתר חדש, כי הבנו את החשיבות ואת המשמעות של ההסברה באינטרנט.

סא"ל אורלי גל: אנחנו אתר אחד מבין כל האתרים, ואנחנו פועלים גם באנגלית.

סא"ל אורלי גל: רוב קהל היעד שלנו הוא בחו"ל ולא בארץ.

סא"ל אורלי גל: אין ספק שמאז חודש ספטמבר 2000, קרה אצלנו תהליך מדהים של פי 10 כניסות בהשוואה לעבר.

סא"ל אורלי גל: גם אצלנו יש הבדל בין התכנים בעברית ובאנגלית, ואני חושבת שכך צריך להיות.

סא"ל אורלי גל: מובן שהמידע שנכנס לאתר שלנו הוא בלתי מסווג.

סא"ל אורלי גל: האתר עובד 24 שעות, כלומר מתעדכן במשך 24 שעות, וכל הודעה של דובר צה"ל, תמונות או חומר רקע מוכנס באופן מיידי.

סא"ל אורלי גל: אנחנו עובדים גם בשיתוף עם משרד החוץ בהעברת החומר.

סא"ל אורלי גל: עמותת "על ישראל" הגיעה אלינו, ואנחנו בירכנו על-כך.

סא"ל אורלי גל: נשמח לשתף פעולה בכל תחום לו נזדקק.

סא"ל אורלי גל: אנחנו בעד ריבוי אתרים, אנחנו חושבים שכך צריך להיות.

סא"ל אורלי גל: שימוש בתלמידים הוא אקט חינוכי.

סא"ל אורלי גל: אני חושבת שיש להם הצעות ענייניות וטובות, שכדאי להקשיב להן.

סא"ל אורלי גל: נשמח לסייע במתן מידע או בכל דרך אחרת.

אסתר סקורניק: יש לכם מידע בשפות נוספות?

סא"ל אורלי גל: כרגע אנגלית.

סא"ל אורלי גל: פתחנו אפשרות לשפות נוספות.

סא"ל אורלי גל: אנחנו מתכננים זאת, אך לא בשנה הקרובה.

סא"ל אורלי גל: כרגע אנחנו עוד לא מסוגלים.

אסתר סקורניק: אתם שוקלים להעסיק חיילים דוברי שפות שונות לצורך תרגום החומר?

סא"ל אורלי גל: זוהי בהחלט אחת התוכניות, אבל התרגום צריך להיות טוב מאד.

ציפי לבני: אני כאן קודם כל, כי גוייסתי על-ידי עמותת "על ישראל" וחני זיו.

ציפי לבני: אני חושבת שאין כמעט שום דרך לתאר את גודל הקטסטרופה בה אנחנו נמצאים, וכל מילה שנאמרה עד עכשיו, איני משוכנעת שמתארת את עומק הבעיה בה אנו נמצאים.

ציפי לבני: אני מודאגת מאד מתהליכים שקורים לא רק באינטרנט, מתהליכים של דה-לגיטימציה של מדינת ישראל.

ציפי לבני: קצת לפני ה-11 בספטמבר ראינו מה אירע בוועידת דרבן ובתהליכים אחרים, כאשר בעוונותינו לא הצלחנו להגיב עליהם בזמן.

ציפי לבני: אני חייבת לומר שאלמלא מיקי איתן ומלחמתו להחדרת האינטרנט, אולי היינו נמצאים מאחור גם בתחום זה.

ציפי לבני: במלחמה הזו – וזוהי מלחמה, אני אומרת גם לחברת הכנסת ענת מאור שהלכה – גם אם רוצים להגיע בסופה ללחיצת ידיים, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו לפגר.

ציפי לבני: עצם קיומם של האתרים העוינים מהווה סכנה, גם אם לא נכנסים אליהם רבים.

ציפי לבני: כאשר אנחנו מדברים על זכות השיבה, גם אם נדמה שקיימת התרככות בגישה לנושא, כניסה לאתרים אלה ממחישה את העובדה שהגישה הזו תימשך דור אחר דור.

ציפי לבני: אולי התבטאויות שנשמעות היום יותר מרוככות, לא תועלנה אם נרצה לסיים אי-פעם את הסכסוך.

ציפי לבני: אני מודה שרציתי ואני עדיין רוצה להרים את הכפפה הזו.

ציפי לבני: קיימתי אצלי מפגש נוסף, אליו הוזמנו גם נציגי משרד ראש הממשלה.

ציפי לבני: אותו אדם במשרד ראש הממשלה שלאחר מכן קיבל אחריות על הנושא, נכח בישיבה.

ציפי לבני: גם נציגי לשכת העיתונות הממשלתית שקיימו אתר אינטרנט פעיל מאד עד לפני שנתיים, ולאחרונה יצאו מהתמונה מסיבות שלא ניכנס אליהן.

ציפי לבני: בעקבות הפגישה הזו התקיים דיון, וגם משרד ראש הממשלה הבין את חשיבות הנושא והקים ועדה, אבל כל זה רחוק מלהספיק.

ציפי לבני: דיברתי עם מנכ"ל משרד הביטחון, וגם ממנו הבנתי שהוא מבין את חשיבות העניין.

ציפי לבני: אני חושבת שהדבר משקף את הבעיות הקיימות בהסברה של מדינת ישראל.

ציפי לבני: אם התוצאה היא שכל גוף מבין עכשיו שיש בעיה, משפר ומקים עוד אתר, ואולי יעשה עוד משהו, כל זה טיפה בים.

ציפי לבני: אני מאמינה גדולה ביד מכוונת, ואני רוצה להתייחס ליחסים בין הממשלה לסקטור הפרטי בתחום האינטרנט.

ציפי לבני: דיבר חה"כ בריילובסקי על נכדו, ואני יכולה לדבר על ילדיי שבוודאי שוחים באתרים למיניהם הרבה יותר ממני לפחות.

ציפי לבני: כדי שזה יקרה, קודם כל צריכה להיות לממשלה יכולת לעודד את הפעילות הזו.

ציפי לבני: התחלנו לדבר על אלף ואחד שיטות לעודד נוער להיכנס לאתרים, איך אפשר לתת עצות כיצד לבנות אתרים.

ציפי לבני: עד כאן זהו חלק שצריך וחשוב שיקרה, אבל גם הוא לא מספיק.

ציפי לבני: יש צורך במידע ובמתן תשובות.

ציפי לבני: אני מקבלת תשובות רבות מיהודים בחו"ל, הנתקלים בשאלות שחלקן נובעות מאתרי הסתה, וחלקן ממאמרים ומראיונות בטלוויזיה עם פלשתינאים.

ציפי לבני: הם משוועים לתשובות ברמה האינפורמטיבית, לא ברמת החדשות של היום.

ציפי לבני: כאן ייאמר בסוגריים, כי במה שנוגע לתקשורת, לטלוויזיה ולעיתונות, כולם נמצאים בתוך זה, מגיבים ועונים, ויש התקדמות בתחום זה יותר מאשר בתחום האינטרנט.

ציפי לבני: כאן חייבת להיות מעורבות ממשלתית, כדי לאתר מה הבעיות שאנו ניצבים מולן היום, תוך הבנה בינלאומית של הסכסוך.

ציפי לבני: אנחנו כל-כך חיים את המטריה, ואנו מדברים ברמה של זכויות על הארץ.

ציפי לבני: לנו ברור העניין הציוני, אבל הוא לא כל-כך ברור.

ציפי לבני: אם תשאל גולש באינטרנט, הכל יתערבב אצלו.

ציפי לבני: ישנם שטחים כבושים, והוא לא יודע מתי ולמה זה התחיל.

ציפי לבני: זה מתערבב בנושא זכות השיבה, כי כאן לא מדובר ב-67' אלא ב-47'.

ציפי לבני: צריך שהדברים האלה ייאמרו, והם לא נאמרים מספיק בכל האתרים הקיימים, ובאמת אין כאן ביקורת על אתרים קיימים כי אני חושבת שמי שכבר נמצא שם, צריך לעודד אותו להמשיך ולא לרפות את ידיו.

ציפי לבני: הערתי מלכתחילה שאם אין את היכולת המעשית לעשות את פעולת ההסברהוכל אחד מסתגר בעולם שלו, אז אין משמעות לתואר של "ממונה על גופי הסברה".

ציפי לבני: אני פניתי לפני מספר שבועות וביקשתי להיעזר בשירותים של עמותת "על ישראל" כדי לקדם את הנושא.

ציפי לבני: אני פשוט התרשמתי מהיכולת ואני חושבת שהעמותה הזאת יכולה לייעץ לי או לממשלה איך מתחילים להניע את הגלגל הזה, מה נכון לעשות, מה לא נכון לעשות, יש המון בעיות שלא דיברנו עליהן - בעיות משפטיות, מה יקרה אם זה יהיה אתר הסברה של הממשלה מבחינת ההתייחסות החיצונית, לא תמיד זה נכון - יש המון נושאים שעל חלקם כבר התחלנו לדבר.

ציפי לבני: אני רואה שמשתתפים מבחוץ שאלו מבחוץ מה קורה עם התקציב.

מיכאל איתן: אנשים פרטיים.

ציפי לבני: אנשים פרקטיים עד מאוד.

ציפי לבני: אני אכן ביקשתי תיקצוב לפחות לעניין הזה, ועדיין לא נעניתי, אבל אני מקווה שהדיון הזה יוכל לתרום גם לעניין הזה.

חני זיו: אנחנו כולנו מתנדבים.

ציפי לבני: אל תיסחפי עם זה, כי אני אקבל תשובה למה את רוצה תקציב לעניין הזה אם עובדים שם מתנדבים.

ציפי לבני: צריך להיזהר גם מההגדרה הזאת.

ציפי לבני: העובדה שאתם עוררתם לפחות מספר אנשים, שאני לא יודעת אם יכולים לתרום לנושא, אבל שזועזעו מספיק בשביל לנסות להתחיל להזיז את זה - כבר מגיעה לכם הורדת כובע קולקטיבית.

ציפי לבני: יכול להיות שצריך - וגם נציע את זה ליושב ראש הוועדה - שנשב אחרי הדיון וננסה לגבש המלצות על בסיס הדברים שנאמרו כאן, וגם שיהיו מבחינת הממשלה כגוף אחד, לא כמין מצבור מקרי של אנשים שעוסקים בכך, אלא שתהיה יד מכוונת גם בתוך משרדי הממשלה וגם כלפי חוץ.

אסתר סקורניק: אני מהנהלת איגוד האינטרנט הישראלי.

אסתר סקורניק: אני מברכת אתכם על היוזמה, ואני חושבת שצריך לפעול בשיתוף פעולה לקידום הנושא הזה.

אסתר סקורניק: יש לי כמה נקודות נוספות, בנוסף לאלה שהעלה משה, שכדאי להתייחס אליהן.

אסתר סקורניק: דיברו על-כך שלא כולם קוראים חדשות.

אסתר סקורניק: גם אם אתה קורא חדשות ושומע אותן, הרבה יותר קשה להעביר מסרים בחדשות חו"ל ובעיתוני חו"ל.

אסתר סקורניק: גם בארץ, בפרט בחו"ל.

אסתר סקורניק: לעומת זאת, האינטרנט הוא כלי פתוח, לכן צריך לנצל את ההסברה דרך האינטרנט.

אסתר סקורניק: אני יודעת שהשרה ציפי לבני נפגשה עם מישהו שעובד מול חברי קונגרס בארצות הברית.

אסתר סקורניק: גם זוהי דרך להעביר מסרים: לשלוח אי-מיילים דרך אנשי קשר שלנו בחוץ לארץ.

אסתר סקורניק: צריך לנצל לשם כך את הקהילות היהודיות, ולהעביר את המסרים וההסברה לקהילות.

אסתר סקורניק: צריך להפיץ את ההסברה בתוך הקהילות.

אסתר סקורניק: נפגשים עם אנשים בחו"ל, אך הם לא יודעים איך להשיג את המידע.

אסתר סקורניק: אין להם מאיפה לקחת את המידע.

אסתר סקורניק: השאלה היא כיצד ליצור את האתרים, כדי שהחומר יהיה נגיש.

אסתר סקורניק: כאשר מחפשים את הנושא אינתיפאדה, מוצאים את האתרים הערביים, אך לא מוצאים אתרים ישראליים שמדברים על הנושא.

אסתר סקורניק: אפילו באתרים הפרטיים אין הנושא צף למעלה, וכאן נכנס לתמונה הקטע הטכנולוגי.

אסתר סקורניק: אני חושבת שצריך להיעזר באנשי טכנולוגיה, כמו באנשי מייקרוסופט, באנשים כמו יוסי ורדי ואחרים שאני בטוחה שיהיו מוכנים לתרום, כדי לשפר את הטכנולוגיה.

אסתר סקורניק: דבר נוסף הוא לפנות לכל הפקולטות לתקשורת באוניברסיטאות, ולנצל אותן דרך בתי הספר ומשרד החינוך.

אסתר סקורניק: כל הדברים האלה הוזכרו, וצריך פשוט לפתח אותם.

אסתר סקורניק: היה לנו מפגש לפני זמן לא רב בנושא אתר האינטרנט של הסוכנות היהודית, על מנת להעביר באמצעותו את המסרים, ולהשתמש באנשים בארצות שונות אשר רוצים לעזור ואינם יודעים כיצד.

אסתר סקורניק: דובר על הכנסת תמונות לאינטרנט.

אסתר סקורניק: יכול להיות שמישהו התנגד להכניס תמונה מסוימת, אך לצערנו הרב יש מספיק תמונות שהמשפחות אינן מתנגדות להכניסן.

אסתר סקורניק: כאשר אתה פותח את האתרים בחו"ל, אתה רואה כל הזמן את התמונות של הפשעים שאנחנו מבצעים.

ציפי לבני: דווקא באתר של לשכת העיתונות הממשלתית יש תמונות.

דני סימן: זה לא מדויק.

דני סימן: האתר של לשכת העיתונות הוא ארכיון.

אסתר סקורניק: אני מדברת על משהו שכאשר אתה פותח את האתר, יצוף מול עיניך.

דני סימן: אבל התמונות קיימות, אם מישהו מחפש אותן.

אסתר סקורניק: אבל אנחנו לא מדברים על מי שמחפש תמונות.

אסתר סקורניק: בזמנו התעוררה בעיה של הפצצת אתרים.

אסתר סקורניק: זו דווקא היתה בעיה שהפלשתינאים התחילו אתה ואנחנו חזרנו על-כך.

אסתר סקורניק: זו בעיה שצריך להיות ערים אליה, כי אנחנו בעצם סותמים את האינטרנט.

אסתר סקורניק: צריך להסביר שהתופעה של הפצצת אתרים אינה בריאה, והדבר עלול לגרום גם לנפילת אתרים.

מיכאל איתן: העליתי את הדבר גם קודם, ואני אומר זאת עכשיו בצורה המפורשת ביותר: למדינת ישראל יש אינטרס ברור שלא להיגרר למלחמות הפוגעות ברשת, הפוגעות באתרים ומפציצות חומר.

אסתר סקורניק: לא תמיד זה ברור למשתמש.

אסתר סקורניק: צריך הסברה בקטע זה.

אסתר סקורניק: יש אנשים שחושבים שהם עוזרים על-ידי כך.

מיכאל איתן: יש נערים רבים עם כוונות טובות.

מיכאל איתן: הם מבינים שבמלחמה מותר להם להיכנס לאתר בו מראים אותנו עם פרצוף עקום, או שכתוב שם כי מדינת ישראל לא צריכה להתקיים, והם חושבים שהם מצילים את המדינה על-ידי הפצצת האתר וחיסולו.

מיכאל איתן: זוהי נקודה שאינה ברורה לציבור, ואני רוצה לומר כי נקיטת פעולות כאלה צריכה להיות כמו במלחמה: אזרח פרטי לא יכול להכיר מלחמה ולא יכול לקחת את החוק לידיו.

מיכאל איתן: גם ברשת האינטרנט, פעולות כאלה מנוגדות לחוק הישראלי.

מיכאל איתן: אם צריך להגיע למצב בו עושים דברים כאלה, צריך תמיד להביא בחשבון שאחר-כך יכולה להיות פעולת גומלין, ולא זה שיזם את הדבר לא ישלם את המחיר, אלא אחרים.

מיכאל איתן: מדינת ישראל כמדינה ברמת תקשוב גבוהה, הרבה יותר פגיעה ממדינות מפגרות שמנהלות את המלחמה ממקומות אחרים, מאתרים אחרים.

מיכאל איתן: צריך להיות ברור ומובן שאין זכות לשום אדם לנהל את המלחמות האלה בשם מדינת ישראל.

מיכאל איתן: אנחנו חייבים לשמור על הכללים האלה.

מיכאל איתן: להיאבק, להילחם על דעת הקהל – כן.

מיכאל איתן: לנקוט בפעולות כאלה, ועוד להניף את דגלי ישראל אחר-כך, אני חושב שאין זה בסמכותו של אף אדם בודד.

אסתר סקורניק: עוד נקודה אחת, התגובות לאתרים ידועים ומפורסמים כמו אתרי חדשות בעולם: CNN, ABC ואחרים, שנותנים אינפורמציה לא נכונה על ישראל.

אסתר סקורניק: צריך שיהיו אנשים מטעם, שיגיבו על הדברים בצ'אטים, בקבוצות ובפורומים.

אסתר סקורניק: צריכות להיות תגובות של המדינה, אולי על-ידי עמותות או מאחורי הקלעים.

אסתר סקורניק: צריך למצוא את הדרך לתת תשובות מהימנות, ולא להשאיר ללא תגובה אינפורמציה לא נכונה אשר מופצת.

מנחם דולינסקי: אני מרצה במחלקה ללימודי מידע באוניברסיטת בר-אילן.

מנחם דולינסקי: אני מציע שהכותרת לדיון הזה תהיה "מאי הסברה ל-E הסברה באנגלית".

מנחם דולינסקי: עברתי על חומר הרקע שחברת הכנסת רונן דיברה עליו.

מנחם דולינסקי: נכון שמדובר על אלפי אתרים פרו-פלשתינאים.

מנחם דולינסקי: כדי לסבר את האוזן, מדובר כאן בעצם על מלחמת מילים.

מנחם דולינסקי: אם אנחנו מחפשים ביטויים כמו right of return או the Israeli-Palestinian conflict , אנחנו מגלים אלפי אתרים שרובם המוחלט הם פרו-פלשתינאים.

מנחם דולינסקי: מבחן התוצאה הוא עשרת האתרים הראשונים אליהם מגיעים בכל מנוע חיפוש.

מנחם דולינסקי: אנחנו נמצאים שם במקום גרוע מאד, באחוזים נמוכים מאד, ולא ברשימה של התשובות הראשונות.

מנחם דולינסקי: דיברו על-כך מקודם, אבל אני חושב שזה הרבה יותר חשוב מאד שהאתר יהיה מעוצב להפליא, כי בעצם אנחנו מנסים להסביר את דעתנו לאותו יורגן בגרמניה או ג'ק באנגליה, שאינם יודעים דבר, ומנסים לחפש חומר על-פי מילים.

מנחם דולינסקי: שם אנחנו בעצם נכשלים.

מנחם דולינסקי: כפי שאמר כאן מקודם חבר הכנסת בריילובסקי, יש כאן שני דברים חשובים: אנחנו מדברים על מלחמה של גרפיטי וסטיקרים.

מנחם דולינסקי: כך מתנהגים האתרים הפרו-פלשתינאים – בכל מקום פנוי הם מרססים את מה שיש להם.

מנחם דולינסקי: אנחנו צריכים מסה של אתרים, ואנחנו צריכים להשתמש במונחים, בטכניקות ובשיטות שלהם.

דורון שפר: אני מלשכת הדובר של הסוכנות היהודית.

דורון שפר: גם השרה לבני הזכירה כאן את הצורך לענות ליהודי בתפוצות, שאינו יודע כיצד להתמודד עם כל האתרים הקיימים.

דורון שפר: דובר על חשיבות השפות, והסוכנות היהודית מקיימת עיתון שבועי שמתעדכן מדי שבוע.

דורון שפר: הוא גם עיתון אינפורמטיבי, אבל הוא עוסק בפירוש גם בהסברה.

דורון שפר: הוא מתפרסם בו זמנית מדי שבוע בחמש שפות: בעברית, באנגלית, ברוסית, בצרפתית ובספרדית.

אסתר סקורניק: האם הוא צף בחיפוש?

דורון שפר: אני לא יודע.

קריאה: הוא לא צף.

דורון שפר: אנחנו פתוחים להצעות, על מנת להגביר את ההסברה ואת העברת האינפורמציה.

דורון שפר: אנחנו לא יוצאים מנקודת הנחה שמישהו באנגליה ייכנס דווקא לאתר שלנו, אבל הוא בהחלט כלי מצוין ליהדות העולם, על מנת להשתמש בחומר שיש שם גם על מדינת ישראל.

נחמה רונן: אם מישהו לא יודע את כתובת האתר שלכם, כיצד הוא יכול להתוודע לחומר הנפלא שיש לכם?

דורון שפר: אנחנו משתמשים בקשר העצום שלנו ברחבי העולם באמצעות שליחים מכל מיני סוגים.

דורון שפר: הם מודעים לקיומו של האתר הזה, ותפקידם הוא לפרסם אותו באמצעים שונים.

נחמה רונן: למה לא תעשו פעולה ביוזמתכם, כדי שתהיינה קישוריות לאתר שלכם מכל מיני מקומות.

דורון שפר: זהו בהחלט רעיון שאפשר להביא אותו בחשבון.

דורון שפר: אני לא בא מהצד הטכני, לכן אני לא יכול להתייחס לכך.

מיכאל איתן: זאת גם לא הדרך הנכונה לעשות את זה.

מיכאל איתן: לא זה מה שחשוב כרגע.

מיכאל איתן: המוטו של דבריך, חברת הכנסת רונן, הוא הדבר הנכון.

מיכאל איתן: הדברים חזרו ונאמרו כאן רבות.

מיכאל איתן: באינטרנט יש תחרות קשה מאד, איך להגיע לחומר.

מיכאל איתן: יש טכניקות, כיצד להסב תשומת לב במקומות מסוימים, באתרים מסוימים, כדי שאנשים שמתעניינים בנושאים מסוימים, יגיעו למקומות האלה.

מיכאל איתן: לא נפתח את הדיון הזה עכשיו.

מיכאל איתן: צריך לדאוג לכך שיותר אנשים יגיעו גם לאתרים שאין להם יכולת פרסום ושיווק.

מיכאל איתן: אני לא בטוח ששליח הסוכנות במיאמי, יעצים את מספר הכניסות לאתרים, על-ידי כך שיאמר לצאן מרעיתו להיכנס יותר לאינטרנט.

מיכאל איתן: מה שהוא יכול לעשות משם, אנחנו יכולים לעשות גם מכאן.

דודו צור: בנוגע לתכנים, יש בהחלט נכונות לקבל יותר ויותר תכנים מכל מי שרוצה, גם תכנים שאינם "יהודיים" פרופר, אלא הסברתיים ממש.

לימור פרידמן: אני מלשכת הפרסום הממשלתית, מנהלת הפרסום באינטרנט.

לימור פרידמן: אנחנו אחראים על העברת מסרים לציבור בישראל באמצעות האינטרנט.

לימור פרידמן: אנחנו עושים זאת כבר שלוש וחצי שנים.

לימור פרידמן: דיברו כאן על הרבה מאד אתרים, אך החוכמה היא להביא אותם אנשים לאותם אתרים.

לימור פרידמן: לבנות אתרים רבים, זוהי יוזמה חשובה מאד, אך חשוב לא פחות הוא לדעת כיצד להביא את האנשים לאתרים אלה, כיצד למקם קישורים, אם זה באתרים מאד פופולריים, אתרי חדשות, ולא לזנוח את המגזר הערבי החשוב מאד.

לימור פרידמן: אני חושבת שצריך למצוא גם את הפלטפורמות הנכונות ואת המדיה הנכונה לקישורים למשרד החוץ.

לימור פרידמן: אם יש כבר יוזמות פרטיות, וישנם אזרחים שבונים אתרים, צריך לתת להם הכוונה מסוימת, אולי באמצעות האתר של משרד החוץ, איזה מילות חיפוש צריכות להיות, ודברים אחרים כדי לקדם את האתרים האלה.

פרופסור יואב גלבר: אני חושב שמה שהדיון הזה הראה הוא שעומדת לפנינו בעיה בסדר גודל של פרוייקט לאומי.

פרופסור יואב גלבר: זה לא עניין למשרד ממשלתי כזה או אחר, ואפילו לא של כל המשרדים הממשלתיים, המגזר הפרטי או עמותות.

פרופסור יואב גלבר: אף אחד לא יוכל להרים את מלוא כובד העניין, אם לא תהיה התגייסות ברמה לאומית, שאולי יכולה לסלול גם דרך להסכמה.

פרופסור יואב גלבר: כדאי להרים את הכפפה הזו.

מיכאל איתן: אני רוצה להעיר כמה הערות שנאמרו בדיון החיצוני שמתנהל במקביל לדיון זה: נשאלה שם שאלה, איך נודע על הדיון היום, והאם היתה הסברה מספקת על הדיון בנושא ההסברה.

מיכאל איתן: הם צודקים, לא היתה הסברה מספקת.

קריאות: היה פרסום ברדיו.

קריאות: היה פרסום באינטרנט.

מיכאל איתן: העברתי דיווח לאלי הכהן.

מיכאל איתן: אין לנו תקציבים, עברתי בפורומים של רוטר ותפוז והשארתי הודעות אישיות.

מיכאל איתן: היתה גם הודעה לעיתונות שלא פורסמה.

מיכאל איתן: היתה הודעה לעיתונות לא על הדיון המקוון.

מיכאל איתן: כל זה שולי.

מיכאל איתן: אנשים שהצטרפו לדיון זה, מבקשים להמשיך ולקיים את הדיון.

מיכאל איתן: אצטרף אליהם בעוד כמה דקות.

מיכאל איתן: אני מקווה שלכל אחד מכם יהיה lap top, כדי שתוכלו גם לעקוב וגם להשתתף באותו דיון עם הציבור, כדי שהציבור יהיה באמת מקביל.

דודו צור: כאש יהיה לנו תקציב, לכל אחד יהיה lap top.

מיכאל איתן: אני יכול לומר לכם שהוטל עלי להעביר בכנסת את חוק החתימה האלקטרונית, ואף חבר כנסת לא הגיע לדיונים בנושא זה, כי זהו חוק מורכב מאד.

מיכאל איתן: מאחר והדיונים היו פתוחים, קיבלתי גיבוי מהציבור.

מיכאל איתן: דורון שקמוני, למשל, ישב באחד ממשרדיו והשתתף בדיון שנערך כאן.

מיכאל איתן: בהיבט ההסברה, סיכום הישיבה הוא זה: אקרא את הפרוטוקול, ואזמן מספר גורמים לישיבת סיכום, על מנת לסכם ביחד את הדיון ולהגיש המלצות לממשלה.

מיכאל איתן: אפנה למי שמייצג כאן כרגע את הממשלה, השרה ציפי לבני, ונבקש שתהיה גורם מתאם לקידום ההסברה הישראלית באמצעות האינטרנט, כאשר אנחנו יודעים שעיקר הנטל מבחינת הממשלה מוטל כרגע על משרד החוץ באמצעות האתר שלו, וכך גם דובר צה"ל.

מיכאל איתן: אני לא רוצה לפגוע ולו גם ברמז בגופים אלה, אלא להפך: אני רוצה להצביע על-כך שבצד הפעילות הרשמית שאתם מקיימים, אותה אנו מעריכים ומוקירים, אנחנו מבקשים מכם לקחת לתשומת לבכם גם הערות שהושמעו כאן, על מנת לשפר את המצב.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים להפעיל גם את הסקטור הפרטי: עמותות והתארגנויות קטנות וגדולות בארץ ובעולם, ולכן צריך להביא בחשבון לא רק את האתרים הרשמיים.

מיכאל איתן: אנחנו מבקשים שהשרה ציפי לבני תקשר בין דברים שנאמרו כאן לבין שולחן הממשלה או משרדיה, על מנת שנוכל לקבל מענה לנושאים שהועלו כאן.

מיכאל איתן: המענה צריך להיות מבוסס על תיאום, על עידוד היוזמה הפרטית ועל כלים שהממשלה תעמיד לרשות מי שירצה לבצע פעילויות ברשת.

מיכאל איתן: מענה זה יחייב את הממשלה להכניס את היד לכיסה, על מנת לתת תקציב לפרוייקט, באמצעותו ניתן יהיה גם להפעיל מתנדבים.

מיכאל איתן: גם הפעלת מתנדבים כרוכה בהוצאה תקציבית מסוימת.

מיכאל איתן: אני מודה לכולם, לחברת הכנסת נחמה רונן שהעלתה את הנושא, ותודה מיוחדת מגיעה לגברת בן-שבת, הקלדנית שעובדת כאן קשה מאד, לעמנואל פילופ שעזר לנו, לענת מזכירת הוועדה, שתמיד מכינה בקפידה את הישיבות, דואגת גם לסידורים הטכניים וגם להסברה, ואחרונים-אחרונים חביבים, עובדי הלשכה הפרלמנטרית שלי, שהיו כאן כ"מודרייטורים" ועזרו: יוסי יאיר, גל בלאו וחני שקישרה בינם לביני.

מיכאל איתן: תודה רבה ולהתראות.