הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 74, 2001-12-31 12:30

ענת מאור: אני שמחה מאוד שנמצאים אתנו שר המדע, התרבות והספורט, השר מתן וילנאי, אריה שומר, מנכ"ל משרדו, והמדענית הראשית, פרופסור חגית מסר-ירון.

ענת מאור: אנחנו שמחים לארח אתנו עיתונאים צעירים, סטודנטים מארצות-הברית, שלפני ישיבה זו קיימתי אתם ישיבה וכמות השאלות והעניין בישראל הייתה מאוד גדולה.

ענת מאור: מאחר שהישיבה שאנחנו מקיימים כאן היא מאוד חשובה, הזמנתי אותם לבוא ולראות דוגמה חיה של ההתנהלות שלנו כאן במדינה.

ענת מאור: נקראנו לישיבת חירום.

ענת מאור: נושא תקציב המדע עמד על סדר יום הוועדה מאז ישיבתה הראשונה.

ענת מאור: לפני שנתיים המדענים הראשיים של משרדי הממשלה הציגו פעילות עשירה ומגוונת ואמרו שידיהם כבולות במשרד ובתקציב הכללי.

ענת מאור: השנה, בעקבות מאבקי המשרד ומאבקי הוועדה והתנופה שהייתה - ביקר כאן גולדין מתוכנית החלל – אמרנו שאנחנו נרתמים לתוכנית חלל ולביו-טכנולוגיה, אבל הנה בתוך מערבולת הקיצוצים התבשרנו שהקיצוץ במשרד המדע, התרבות והספורט – וכאן אנחנו דנים מדע – הוא בלתי סביר.

ענת מאור: אני רוצה לדלג על הוויכוח הפוליטי אבל אני כן רוצה לומר לפרוטוקול שאני נמנית על אלה שלא מקבלת את זה שאומרים שאין ברירה.

ענת מאור: אני בטוחה שאילו מדינת ישראל הייתה מתנהלת אחרת, המשבר הכלכלי הוא לא גזרת שמים אלא הוא גם פרי מדיניות.

ענת מאור: בוודאי בתוך מה שכלאו אותנו, אנחנו לא יכולים להסכים שיהיו קיצוצים כאלה בנושא המדע, כי זו ממשלה שרואה לטווח קרוב ולא רואה את הטווח הרחוק כי המדע הוא לא לוקסוס אלא הוא בעצם בסיס לכל ההתפתחות, כולל ההתפתחות הכלכלית.

ענת מאור: אני מבקשת מהשר מתן וילנאי לומר את דבריו.

ענת מאור: אני רוצה לציין ולהודות לכל המומחים הרבים ולכל האנשים שמלווים אותנו שהתגייסו לפעולה ממש בתוך יומיים כאשר חלקכם קיבל את ההודעה על קיום הישיבה רק אתמול.

ענת מאור: אני רוצה להודות במיוחד לפרופסור יובל נאמן שמלווה אותנו בנאמנות, לפרופסור חרמונה שורק, לפרופסור רמי רחמימוב, לפרופסור שמואל עינב ולכל האורחים הרבים שאתנו.

מתן וילנאי: הקיצוץ הוא קשה ואנחנו עוד לא מתמודדים אתו.

מתן וילנאי: אני מאמין שבפעולה נכונה אפשר להביא אותו לאפס ולטעמי צריך להוסיף כסף בחלק מהתחומים.

מתן וילנאי: כשאני אומר חלק מהתחומים אני מתכוון לחלל, מדע ותרבות.

מתן וילנאי: לספורט יש מועצת ההימורים שם יש כסף גדול ושם אני פחות מוטרד אם כי גם שם תהיה פגיעה קשה.

מתן וילנאי: אני מדבר כרגע כשר שרואה את כל התחומים.

מתן וילנאי: אני מזכיר לכולכם שבהצעת התקציב הקודמת שאני הייתי נגדה, ב24- באוקטובר, קיבלנו תוספת הן לחלל והן לביו-טכנולוגיה.

מתן וילנאי: אני הייתי נגדה מהטעם הפשוט – ולצערי לא טעיתי – שהתוכנית של ה24- באוקטובר עמדה על רגליים לא רגליים, על הנחות לא הנחות, וכשר מדע לא יכולתי לקבל תוכנית שההנחות שלה הן שגויות מלכתחילה וכאנשי מדע אתם מבינים את זה היטב, הנחות של אינפלציה מסוג מסוים, של צמיחה שלא תהיה ואלף ואחד דברים שהיו יותר רצונות מאשר דברים אמיתיים.

מתן וילנאי: בשנת העבודה החולפת ביקשנו מהמדענית הראשית שלנו, פרופסור חגית מסר-ירון, להכין עבודה לביו-טכנולוגיה, בנוסף לעבודות שהיו, והגענו למסקנה בוועדת השרים למדע וטכנולוגיה שצריך תוספת של רבע מיליארד דולר במשך חמש שנים, חמישים מיליון דולר כל שנה, וזאת כדי לקדם את נושא הביו-טכנולוגיה.

מתן וילנאי: בתוכנית של ה24- באוקטובר, מישהו החליף את הדולרים לשקלים ונתנו לנו חמישים מיליון שקלים.

מתן וילנאי: אני לא יודע אם יש הבדל כזה גדול, אבל כנראה שאין, כי עובדה שנתנו לנו את זה וקיבלנו חמישים מיליון שקלים למשך שלוש שנים.

מתן וילנאי: האוצר לקח חמישים מיליון, חילק לשלוש, יצא לו 15 מיליון שקלים.

מתן וילנאי: כנ"ל בחלל.

מתן וילנאי: בחלל קיבלנו חמישים מיליון, חילקו את הסכום לשלוש שנים, וקיבלנו 15 מיליון שקלים בחלל לשנת העבודה הנוכחית.

מתן וילנאי: היינו שמחים ומאושרים למרות שזה לא מה שרצינו אבל אפשר היה להתחיל, אבל אז הגיע הקיצוץ של תשעים מיליון שקלים והשאלה הראשונה ששאלתי את שר האוצר מאיפה צץ הקיצוץ, מאיפה המספר תשעים ולמה המספר הוא תשעים ולא 110 או 12.

מתן וילנאי: נאמר לי שאלה כל הכספים שקיבלנו כי קיבלנו 15 מיליון לחלל, 15 מיליון לביו-טכנולוגיה וששים מיליון לקולנוע.

מתן וילנאי: אז גם הבנתי שחוק הקולנוע עומד בפני איום וכי אנחנו נמצאים בשטח השמדה של מארב שמתכוון להשמיד אותו.

מתן וילנאי: עשיתי את מה שעשיתי והתשעים מיליון ירדו לארבעים מיליון, שזה הישג לא רע.

מתן וילנאי: לא בחדר הזה צריך להסביר את חשיבות המחקר והפיתוח, לא בחדר הזה צריך להסביר את חשיבות המדע, אבל מה שמפריע לי שבחדרים אחרים צריך להסביר את זה למרות שהממשלה ברמת הכותרות אומרת כל הזמן – אם אני מאזכר נכון – שהיעדים של התקציב הם צמיחה, ביטחון ומחקר, פיתוח וחינוך.

מתן וילנאי: הנושאים האלה מופיעים ביעדים.

מתן וילנאי: אני לא יודע להבדיל בין חינוך לבין ביטחון ואצלי זה אותו הדבר אלא שבחלוקה המשרדית אלה שני משרדים שונים אבל בתפיסת עולמי זה דבר אחד.

מתן וילנאי: המחקר והפיתוח נתפס כנושא של המדען הראשי של משרד התעשייה והמסחר ולא נתפס במושגים שלנו וזו אחת הבעיות.

מתן וילנאי: כרגע יש לנו במשרד תוכנית רחבה מאוד ואחרי כן המדענית תפרט אותו במספר דקות ואני מניח שרובכם מודעים לדילמה כזו או אחרת כולל הפעולה המחודשת של המדענים הראשיים וכל מה שכרוך בזה.

מתן וילנאי: כרגע אנחנו מתנהגים כאילו זו התוכנית.

מתן וילנאי: עד שיסתיים המאבק בכנסת, כאשר יסתיים, אז נקבל החלטות מה לעשות עם מה שיש לנו ואיך לחלק את המעט שיישאר לנו כתוצאה מגמר המאבק על התקציב בכנסת בחודשים הראשונים של שנת 2002.

חגית מסר-ירון: עשינו פעולה מיוחדת כדי להתמקד בקול קורא אחד בין-תחומי שיוכל להביא לידי ביטוי את התחומים השונים וביום חמישי האחרון התקיים יום עיון בו הצגנו את התוכנית החדשה שבאמת מראה שגם בצוק העתים ובהיעדר תקציבים המשרד מצא את הנישה שמאפשרת לממשלה לכוון מדיניות במדע לכיוונים בהם תלוי העתיד שלנו.

חגית מסר-ירון: כפי אמר השר לקראת שנת 2002 המצב יתייצב גם בגלל שמחקרים שמימנו לאורך שלוש שנים הסתיימו והתפנה תקציב במסגרת התקציבית שלנו וגם בזכות התוספת שקיבלנו לביו-טכנולוגיה ולחלל.

חגית מסר-ירון: כמה ימים לפני ההודעה על הקיצוץ יצאנו עם קולות קוראים חדשים לקראת 2002, קולות שהראו תקווה וחזון לפעילות מדעית שתביא את ישראל בתחומים של המילניום השלישי למקומות שהיא עמדה בתעשיית ההיי-טק של סוף שנות ה90- בזכות השקעות שנעשו קודם לכן הן בצד הצבאי והן בצד האזרחי.

חגית מסר-ירון: היום התוכניות שלנו ל2002- הן בסכנה.

חגית מסר-ירון: אם אכן לא נצליח להסיר את הקיצוץ שעומד על הפרק, אין ספק שאת חלק מהדברים עליהם התמקדנו - כולל התמיכה בתשתיות, במרכזי ידע, בביו-טכנולוגיה, במחקרים חדשים בתחום החלל האזרחי, בדברים שהם במהות עשיית ההיי-טק, אלקטרואופטיקה, מיקרו-אלקטרוניקה, מידע ותקשוב ואחרים - לא נוכל להגשים חלק גדול מהתוכניות האלה ועל זה באנו לזעוק כאן.

ענת מאור: אני רוצה לומר באופן מאוד ברור לשר, למנכ"ל ולמדענית שאחרי שייקבעו הקיצוצים, אנחנו נהיה מעונינים שהקיצוץ לא יפגע במדע ובוודאי לא יותר מאשר בתרבות ובספורט.

ענת מאור: כל המשך פעילות שתבקשו מאתנו, אנחנו נירתם לה.

ענת מאור: הייתי מבקשת שנקבל דיווח על המנגנונים ועל תהליכי הדיון.

ענת מאור: אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולמחות על כך שכאשר קיימו את הדיון על תקציב המדע לא זומנו אליו.

ענת מאור: הוצאתי מכתב ליושב-ראש ועדת הכספים בנושא.

ענת מאור: הסיכום הראשון שלנו הוא שהוועדה פונה לוועדת הכספים ומבקשת דיון יזום בנושא תקציב המדע לשנת 2002, וכי הדיון יתקיים בהשתתפותי ובהשתתפות כל חברי הוועדה שלנו.

ענת מאור: אנחנו פונים למשרד שיגיש לנו רשימת הסתייגויות מקצועית ומכובדת אבל לא מוגזמת.

ענת מאור: כלומר, מוטב להתמקד בשלושה-ארבעה סעיפים ועל ההסתייגויות האלה נחתים את כל חברי הוועדה.

ענת מאור: אנחנו מתכוונים לנהל את המאבק ככל שניתן.

ענת מאור: אני רוצה לומר שאין בעיה עם הקולות של מרצ ואין בעיה עם הקולות של שינוי אלא הבעיה היא עם קולות מפלגות הקואליציה.

ענת מאור: לצורך כך צריכה להיעשות עבודת הסברה עם ראשי הסיעות.

ענת מאור: לגבי קהילת המדענים.

ענת מאור: אני קצת מתקנאת באנשי התרבות כי ראיתי את ההיערכות של אנשי התיאטראות וכולי.

ענת מאור: אתם אנשי מחקר מעולים וההישגים ידועים בכל הארץ ובכל העולם ואנחנו גאים בהם, אבל יש מצב שאין ברירה וצריך להוריד את הכפפות.

ענת מאור: מגדל השן לא יישאר מגדל שן בלי סיוע.

ענת מאור: אני מזמינה את הקהילה לנצל את הבמות התקשורתיות שהן לא פתוחות למאבקים כאלה.

ענת מאור: למשל, כפי שהתנהגו אנשי הנגב בהפגנות שלהם, כאשר למדנו שבלי הפגנות הדברים לא זזים או כמו שהייתה שביתת סגל בנושא שכר, וטוב שהייתה.

ענת מאור: כלומר, אני מציעה לנצל את הבמה הזו גם לחשיבה משותפת ולהעלות רעיונות של קהילה מאוד מכובדת ומנהיגות אקדמית שהיא מסייעת לנו להגן על דברים כל כך חשובים לכם ולכולנו.

2475: יכול להיות שהשידוך עם הספורט והתרבות נותן דיבידנדים מבחינת אינטראקציה, אבל מבחינת הגנה על העניין, עם כל זה שאני מאמין בנפש בריאה בגוף בריא וגם בתרבות שהיא חשובה לעם, בצד של המדע ושל החלל אנחנו נוגעים בדברים שהם ממש בעורק הראשי ואני מדבר על פגיעה שיכולה להיות אנושה.

2475: אני רוצה לומר לגבי החלל שהעובדה שקיימנו פעילות בחלל בתקציבים מינימליים שאיש בעולם לא האמין לנו שאנחנו עובדים בתקציבים כאלה, בכל-זאת יש רמת מינימום שקשה לוותר עליה והיא דרושה לכל פעילות.

2475: הדיבידנדים ישנם ואני יכול לומר מעבר לעניין התדמית של המדינה שהיא אחת משמונה מדינות בעולם שמרימות לוויינים ושעושים פעילות שמורגשת בחלל שהוא התחום במאה החדשה שהתחלנו בה יהיה התחום שהפעילות תתרחש בו, אנחנו גם באופן ישיר השפענו.

2475: תשאלו חברה כמו אל-אופ, חברה שעסקה בנושא ביטחון בלבד ולא הייתה ידועה בשוק העולמי הבינלאומי, אבל תודות לפעילות שלנו בחלל שמטרותיה הן מטרות מחקריות וכלליות, החברה הזו היום מוכרת בעולם בנושא החלל ומצליחה לעשות עסקות רציניות תודות למוניטין שיצאו לה מתוך הפעילות החללית שלנו.

מתן וילנאי: ראיתם אתמול בעיתון את הכספים שהמשרדים החזירו לאוצר היום או הלילה.

מתן וילנאי: אנחנו לא החזרנו שקל אלא ההפך, אנחנו חייבים קצת אבל יש משרדים שהחזירו למעלה ממיליארד שקלים.

מתן וילנאי: אמרתי בדיון בממשלה שאני לא רוצה את המיליארד שקלים, אני לא רוצה את החצי מיליארד שקלים אלא שיחזירו לאוצר פחות באחוזים בודדים.

מתן וילנאי: לכן אנחנו על קרקע בטוחה וזאת מהטעם של משקל המדע, ואנחנו לא דורשים דרישות שיוציאו את תקציב המדינה משיווי משקול.

מתן וילנאי: הוויכוח על חמישה, ששה, עשרה מיליון שקלים הוא קנטרני ואין שום מילה אחרת לעניין, או שזה מצביע על חוסר הבנה מהותית במשקל המחקר והפיתוח בחייה של מדינת ישראל.

רמי רחמימוב: הנקודה השנייה.

רמי רחמימוב: הכסף שישנו, אני בטוח שגם לגבי החלל, הוא בביו-טכנולוגיה ויש לזה היבט רפואי בלתי רגיל.

רמי רחמימוב: זה דבר חברתי לא פחות מאשר דברים אחרים.

רמי רחמימוב: הדרישה שזה תקציב המדע, תקציב מדע רפואי, זה דבר שלא יעלה על הדעת.

רמי רחמימוב: נוצר מצב של הידברות בין משרדים.

רמי רחמימוב: חגית ואני דיברנו על כך שנעשה ביו-טכנולוגיה רפואית לטובת החברה אבל גם את זה מקצצים.

רמי רחמימוב: דבר אופרטיבי.

רמי רחמימוב: אני חושב שמה שצריך לעשות זה לפנות לאנשי המדע - אני יכול לפנות לכל הביולוגים שעוסקים במדעי הרפואה – כדי שיכתבו מכתבים, דבר שלדעתי יהיה יעיל.

רמי רחמימוב: לדעתי ראש-הממשלה לא יקרא את המכתבים והשאלה היא למי לפנות.

אריה צוקרט: יש לי ספקות ביחס לפניות המנומסות שלנו בדואר.

אריה צוקרט: יכול להיות שבאמת צריך ללכת לכיוון אליו מידרדרת לצערי המדינה.

אריה צוקרט: כנראה שאלימות משתלמת ויכול להיות שצריך לפרסם מספרי טלפון וכל היום, ואולי גם בלילה, לטלפן אליהם.

אריה צוקרט: מה שרמי אמר, זאת הרי האמת הנוקבת.

אריה צוקרט: הדברים האלה הם בסיכומו של דבר פעילות חברתית מאין כמוה.

אריה צוקרט: היום היה לי ויכוח עם יועץ משפטי במשרד החקלאות שחוזה המחקר שלהם אומר שלי אסור להשתמש בתוצאות המחקר אלא לצורך משרד החקלאות, ואני אמרתי שעל חוזה כזה אני לא חותם, אני לא יכול לחתום עליו משום שהמחויבות החברתית שלי כמוסד רפואי נפגעת כי החובה שלי היא להוציא את הידע לקהילה.

אריה צוקרט: בכל העולם ברור שהתשואה הכי טובה מגיעה ממחקר ופיתוח.

אריה צוקרט: חגית מסר-ירון שמימנה אותנו בשני פרוייקטים של תשתיות כאשר באחד מהם כבר יצאה החברה לדרך והשני נותן תשתית למדע ולביו-טכנולוגיה שיצאו ממנו כבר ארבע חברות.

אריה צוקרט: אם משרד האוצר רוצה להשקיע, אנחנו יכולים להצביע בפניו ולומר לו איפה להשקיע, אבל שישאלו.

אריה צוקרט: אם לא ישאלו, אולי אנחנו נגיד להם בטלפון.

אריה צוקרט: יש כאן אבסורדים.

אריה צוקרט: בבריסל, בדצמבר, ניתן תקציב מחקר של השוק האירופאי המשותף לפרוייקט אחד של חינוך למדע שכל כולו יותר גדול מהתקציב של רמי לכל השנה.

אריה צוקרט: ניתן תקציב של 2,4 מיליון יורו כשכל התקציב של רמי הוא 1,7 מיליון דולר.

אריה צוקרט: זה כבר לא כבשת הרש אלא אלה הגללים של כבשת הרש שגם אותם לוקחים לבעירה של משהו אחר.

אריה צוקרט: לי יש הצעה לחברי הכנסת.

אריה צוקרט: תציעו בחוק ההסדרים שכולל את הכל שיכריזו על השנה כשנת 1212, כאשר זה פחות או יותר אמצע ימי הביניים ולשם אנחנו חוזרים.

אליעזר זנדברג: אני מדבר אל נציג האוצר שנמצא כאן ואומר שלהערכתי מה שיקרה בסוף שחוק הנגב יעבור ולא יבוטל.

אליעזר זנדברג: אני לא יכול לתאר את העוצמה שהוא יעבור כי אני לא יודע, אבל אני מניח שמשהו יהיה.

אליעזר זנדברג: אני רוצה להציע כאן נקודה למחשבה, לצד כל הדברים שאמרה חברת הכנסת מאור ואני מצטרף אליהם.

אליעזר זנדברג: אל תעלבו אבל אני לא רואה אתכם מפגינים כפי שהפגינו אנשי הנגב.

אליעזר זנדברג: אולי צריך לעשות כאן סוג של תערוכה, מיצג דחוף שמראה מה המשמעויות כי לדעתי רוב חברי הכנסת לא מבינים את הדברים כי הם לא עוסקים בהם.

אליעזר זנדברג: היות שלהערכתי משהו מחוק הנגב יעבור והמשהו הזה יהיה יותר מאשר 12 מיליון שקלים או עשרים מיליון שקלים – כי הפרופורציות, ברגע שאתה חותך ממיליארד, אתה לא תחתוך לעשרים מיליון – אני חושב שיכול להיות שאנחנו צריכים לראות כיצד מה שיישאר בחוק הנגב נוכל להפנות למחקר שקשור לתעסוקה ולפיתוח הנגב, ולפנות תקציב אחר במשרד הזה, תקציב שמיועד והיה אמור להיות מבוצע בנגב, ליעדים אחרים.

אליעזר זנדברג: זה קצת לאכול את העוגה ולהשאיר אותה שלמה.

אליעזר זנדברג: נקודת המוצא שלי שהאוצר בחוק הנגב התפשר ואני מציע שננסה לחשוב איך אנחנו יכולים לבנות איזושהי סיטואציה שבה הפשרה תהיה לכיוון של מחקר לפיתוח בנגב, זה גם יפנה לך אדוני השר תקציב אחר וגם ישקיע לעתיד הרחוק כנגב.

אליעזר זנדברג: לדעתי זה ממש פתרון שיכול להיות הגיוני.

אליעזר זנדברג: אם חשבתם על זה, הייתי שמח לשמוע את דעתך כי הרעיון הזה עלה אצלי תוך כדי הישיבה כאן.

שמואל קניאל: אין מחיר למדען מצטיין.

שמואל קניאל: אם מחכים עד אשר תלמיד גומר מוסמך, הוא אבוד כי הוא כבר אז הוא רואה דרך בטוחה להשתלבות במערך המדע הטהור.

שמואל קניאל: זה חייב להיות בעדיפות ראשונה ולפני כל דבר אחר.

שמואל קניאל: התמיכה וההכוונה היא בכל שטחי המדע השימושי ועם התוכנית הזו אפשר להילחם בקיצוץ וגם להוסיף.

חרמונה שורק: העובדה שמצוינות מקצועית, מדעית והישגים מדעיים הרימו בארץ את התעשייה של ההיי-טק ברורה לכולם, אבל המצוינות הזו התפתחה כתוצאה מלחצים של מערכת הביטחון כי היו נחיצויות.

חרמונה שורק: היום לדעתי אנחנו בהזדמנות שבה חברי הכנסת יכולים להגיע להחלטה אסטרטגית ולדחוף את השלב הבא של מצוינות מדעית.

חרמונה שורק: יש לנו היום בארץ חלון הזדמנויות שלא היה אף פעם כאשר חלק ממנו נתרם על-ידי העלייה הרוסית מפני שהגיעו לארץ המון אנשים עם הערכה של מדע וגם בכיוונים יישומיים.

חרמונה שורק: המשרד היחיד שבאמת משלב את המדע הבסיסי עם ההשלכות שלו לטובת החברה והציבור בארץ, זה משרד המדע.

חרמונה שורק: אנחנו חייבים היום להיערך כך שכשצריך יהיה לבדוק איך מזהים אנתרקס, לזהות אלמנטים של לוחמה כימית או לוחמה ביולוגית, לחבר טכנולוגיות לטובת הציבור, המדענים יהיו שם.

חרמונה שורק: בלי התוכניות של משרד המדע, אני חוששת מאוד שהדבר הזה לא יתקיים.

שמואל עינב: אם את שואלת מבחינה אסטרטגית מה הם הדברים החשובים, ואני מסכים עם התרומה לחברה, אחד מהם הם התעשיינים שמהווים לובי מאוד חזק.

שמואל עינב: במשך כל השנים הם ביקשו שנכשיר להם עובדים והיום הם לא יכולים להתעלם מזה שהכשרת עובדים נעשתה בחלקה הגדול על-ידי מלגות של משרד המדע.

שמואל עינב: כאמור, התעשיינים מהווים לובי מאוד חזק שאפשר וכדאי להפעיל אותו.

שמואל עינב: דיברת על התארגנות.

שמואל עינב: אני הייתי אחד הפעילים בשביתה הקודמת של הסגל, בשנת 1994, ואז אחת ההצלחות הייתה מאחר שכן התארגנו.

שמואל עינב: זאת אומרת, כשצריך להתארגן, מתארגנים.

שמואל עינב: אפילו עמדנו על הגבעה וגם את יצאת ואמרת מספר מלים.

שמואל עינב: אני אומר שמדובר בארגון שאפשר לגייס אותו והייתי אומר שפורום אחד שצריך לגייס אותו הם סגני הנשיא למחקר ופיתוח בכל האוניברסיטאות שהם אלה שצריכים להוביל את המערכה.

שמואל עינב: מהניסיון שלי, חברי כנסת כן קוראים את הדברים וכן מודעים להם, ולכן צריך לארגן את זה ולא להשאיר את הדברים כפי שהם.

שמואל עינב: זה מאבק שחוצה גבולות.

שמואל עינב: למיטב ידיעתי תקציב החינוך כמעט שלא נפגע והשאלה היא למה מדע שבא להבטיח את המשך הקיום של הרפואה – ורמי רחמימוב אמר את זה בצורה יפה - נפגע.

מתן וילנאי: חייבים שיהיה ועד פעולה.

מתן וילנאי: יכול להיות שסגני הנשיאים למחקר הן הדמויות הנכונות כפי שנאמר כאן וצריך לרכז פעולה אגרסיבית מהסוג שלכם.

מתן וילנאי: אתם לא תחסמו עם משאיות את הכנסת, אני גם לא חושב שאתם צריכים לעשות את זה, אבל פעולה נבונה על כסף קטן בדברים כאלה גדולים, לדעתי יכולה לתת את הפתרון המתאים כי אנחנו לא עוסקים בכספים שיזעזעו את תקציב המדינה כמו משפחות ברוכות ילדים וכמו חוק הנגב אלא באמת בכספים שוליים שמכוונים ומדויקים, וזה היתרון שלנו.

מתן וילנאי: אני מאמין שאפשר יהיה לעמוד בזה שהקיצוץ שקוצץ יהיה ברמה המתאימה כדי שהמחקר המדעי בארץ לא ייפגע.

מתן וילנאי: את חברת כנסת ואת יכולה לגבש ועד פעולה כפי שהתגבש בנושא החינוך והתרבות.

מתן וילנאי: אני מתנצל שאני צריך לעזוב.

מתן וילנאי: אני מודה לכם.

שלמה ברק: בשעתו הייתי חבר הוועדה הלאומית לאלקטרו-אופטיקה ומיקרו-אלקטרוניקה ועשיתי סקר באקדמיה והתברר שעשרות מיליוני שקלים שהוקצו לתוכניות מחקר הניבו עשרות חוקרים מדי שנה לתעשייה.

שלמה ברק: תדעו שמדובר בסך הכל בעשרות מיליוני שקלים ובסך הכל בעשרות אנשים לשנה שמצטרפים לקאדר המוביל הזה.

שלמה ברק: כאשר אתה בודק מה הם הסכומים המוקצים לרווחה שזה למעלה מחמישים מיליארד שקלים והם מוקצים לכשני מיליון מתוך ששה מיליון אזרחים, אתה תמה האם באמת הכסף הזה מגיע לנזקקים.

שלמה ברק: הסינים אומרים שאם פגשת איש רעב, אל תיתן לו דג אלא תן לו חכה ולמד אותו לדוג.

שלמה ברק: אם כן, יש לכם עוד מקור עתק ואני לא רוצה לנקוב בעוד כמה מקורות.

שלמה ברק: הבעיה היא שהמסר שאתם מעבירים הוא לא מחודד מספיק אלא הוא אמורפי וזה לא משנה שכל הדברים שנאמרו כאן הם נכונים.

שלמה ברק: אם המסר לא מחודד ולשם כך לפעמים צריך לעשות שקרים דידקטיים או לא לדייק בדיוק, זה לא חשוב כי המסר חייב להיות מדויק.

אליעזר כהן: אנחנו במדינת ישראל לא יכולים לפגוע בפיתוח המדע כי זה הדבר היחיד שיגרום לנו להיות מדינה מתקדמת.

אליעזר כהן: אנחנו מוכרחים להיפגש עם ראש-הממשלה ועם שר האוצר ולעשות זאת עוד לפני ההחלטות על התקציב.

הלל ברקוביאר: החלק הקטן הזה שמקצצים הוא מאוד איכותי.

הלל ברקוביאר: למרות שהוא חלק קטן, הוא פוגע מאוד.

הלל ברקוביאר: הוא פוגע במשרד המדע בצורה מאוד ספציפית, כך שהכסף שלו ילך להיכן שלא קיימים מקורות מימון אחרים.

הלל ברקוביאר: יש לנו מדע בסיסי, ויש לנו קיצוץ מאוד גדול דרך משרד החינוך והקיצוץ הרבה יותר גדול מאשר במשרד המדע.

הלל ברקוביאר: אני לא רוצה להרחיב כאן, אבל זה גם כואב לגוף שחוקר.

הלל ברקוביאר: במשרד המדע היד של הכסף מכוונת לתפר בין המדע הבסיסי והמחקר ופיתוח של משרד התעשייה והמסחר ואין מקום אחר בארץ כדי לממן את הפעילות הזאת.

הלל ברקוביאר: זה כאילו אומרים שזה אחוז קטן ולא חשוב, אבל זה אחוז שמחבר בין שני גופים מאוד חשובים ובלי החיבור הזה אין הבהרה.

הלל ברקוביאר: היינו יכולים להפסיק מחר את כל המחקרים וללכת לשביתת רעב, אבל את התוצאה נראה רק בעוד 15 שנים.

הלל ברקוביאר: אני מציע קודם כל קריאה לא לאי-קיצוץ של ארבעים מיליוני שקלים אלא קריאה להקצבה מאוד רצינית של התחום הזה שדורש הרבה יותר כסף מארבעים המיליון שחסרים, כי בלי זה אנחנו משחקים בדברים קטנים.

הלל ברקוביאר: חבר כנסת זה או מישהו אחר יהיה מאוד מרוצה כי הוא החזיר עשרים מיליון שקלים ואז כולם יהיו מרוצים, אבל זה לא פותר שום בעיה וזה באמת נותן מבט מוטעה כאילו עשרים מיליוני השקלים האלה היו חיוניים לקיום המדע.

הלל ברקוביאר: אני חושב שכדבר ראשון צריך לצאת בקריאה להגדיל את התפר הזה ואת התחום הזה, את החיבור בין מדע בסיסי ומדע של פיתוח תעשייתי.

הלל ברקוביאר: בהרבה ארצות מוטל מס על חברות בגובה של פרומיל אחד כאשר הסכומים שנגבים מיועדים לחינוך מתמשך או למדע.

הלל ברקוביאר: זה פתרון אליו הגיעו בהרבה ארצות וזה אומר להטיל מס על חברות כאשר הכסף הזה מועבר לחינוך מתמשך ולמדע אפליקטיבי.

ענת מאור: אני מזמינה את כולם ליום המדע שיתקיים השנה ביום רביעי, 13 במרץ 2002, בו נמשיך את המסורת.

ענת מאור: יש כאן דברים רבים שהועלו והם ארוכי טווח ואלה הם דברים מאוד חשובים שאין עליהם מחלוקת, אבל נתחיל בהם יום לאחר גמר התקציב.

ענת מאור: הרעיון הזה מאיפה כן לקחת, חשוב שבזמן מאבקים אמיתיים נשמע לא רק את הארגונים החברתיים אלא דווקא את אלה שיש להם.

ענת מאור: לכן הדברים האלה כולם נכונים וצריך לשקוד עליהם.

ענת מאור: יש זמנים שגם ארבעים מיליון שקלים לא מהווים פרוטות ולכן אנחנו מקיימים את המאבק הזה.

ענת מאור: אגב, מאבק כזה אם הוא מצליח, יש לו פירות וזרעים למען אותו מאבק עתידי שכולנו שותפים לו.

ענת מאור: אני חושבת שהישיבה שהייתה כאן הייתה אפקטיבית ולא שכנענו רק את המשוכנעים.

ענת מאור: נדמה לי שמוסכם על כולם שבלי קבוצה שתהיה מטה פעולה מכאן ואילך, זו באמת תהיה ישיבה של הכל דיבורים.

ענת מאור: אנחנו מבקשים שניים-שלושה או חמישה מתנדבים שיירתמו למאבק ויהיו בקשר.

ענת מאור: אפשר להישאר אחרי הישיבה לדבר עם המנכ"ל, עם המדענית ואתי ונראה איך אנחנו הולכים הלאה.

ענת מאור: אנחנו פונים רשמית ל-ור"ה ומבקשים שהקהילה המדעית האקדמית תירתם לנושא.

ענת מאור: אני מבקשת את מנהלת הוועדה להוציא מכתב.

ענת מאור: אני מבינה שהיום מתחלף יו"ר ור"ה, וזו הזדמנות לומר שאני חושבת שפרופסור איתמר רבינוביץ עשה עבודה גדולה מאוד, והתפקיד עובר לפרופסור מגידור.

ענת מאור: ור"ה, ועד ראשי האוניברסיטאות, חלק גדול מן המחקר מתבצע שם.

ענת מאור: אני רוצה למחות גם בשם ועדת המדע על שיבוש העניינים בנושא תקציב ההשכלה הגבוהה שהוא באחריות ות"ת בלבד ועל ניסיון, על כמעט הטעייה, כאשר בישיבת ממשלה שרת החינוך מטילה קיצוצים ממשרד החינוך על תקציב ההשכלה הגבוהה.

ענת מאור: אסור שייגרם שיבוש בעצמאות של תקציב ות"ת.

ענת מאור: בהזדמנות זו אנחנו פונים ל-ור"ה כדי שתראה איך היא תורמת את חלקה למאבק.

ענת מאור: אנחנו מקבלים את היענות התעשיינים ואני מקווה שאחד מכם יתנדב להיות במטה אותו נקים.

ענת מאור: הצעתו של פרופסור נוח ברוש חשובה ממדרגה ראשונה.

ענת מאור: לא ידעתי שאתה גם תורם לקטע העיתונאי וצריך לנצל זאת כי זאת תרומה מאוד חשובה.

ענת מאור: צריך לנצל כל אחד, ולפעמים לא מדובר במאמר ארוך אלא במכתבים למערכת.

ענת מאור: נדמה לי שאם תהיה פנייה של מדענים לפגישה עם ראש-הממשלה, זה עדיף מפגישה של פוליטיקאים.

ענת מאור: מאוד חשובה פנייה חוץ-פרלמנטרית של הקהילה וזאת כדי להעמיד את הדברים כפי שהם.

ענת מאור: בנושא הפגישות האישיות.

ענת מאור: בין אם זה ועד הפעולה או בין אם זה כל אחד ביוזמה פרטית, אל תחכו לארגון כי יכול להיות שגם ועד הפעולה לא יצליח.

ענת מאור: חברי הכנסת פתוחים לפגישה.

ענת מאור: ענת לוי מנהלת הוועדה תוכל למסור את הטלפונים הפרטיים של חברי הכנסת, כך שתוכלו לקבוע פגישות אתם.

ענת מאור: בוודאי שפקידי הממשלה אף פעם לא אשמים אלא הממשלה אשמה אבל עם זאת במערכת הפוליטית שהיא כל כך לא יציבה, אנחנו צריכים לעבוד בשני המישורים.

ענת מאור: זאת אומרת, אנחנו חברי הכנסת במישור הפרלמנטרי וזה אומר ועדת הכספים, אבל אני בהחלט מקבלת את הדברים שנאמרו שהעבודה על ראש-הממשלה ושר האוצר לא מיותרת כי אחרי החלטת ממשלה, בין הממשלה לבין מה שמובא לכנסת, יש שינויים.

ענת מאור: באופן לא פורמלי אני פונה לכל הנוכחים בישיבה בבקשה לנסות להשפיע על הדברים.

ענת מאור: אני חושבת שפטיציות בעיתונות זה רעיון נכון ואפילו בתשלום.

ענת מאור: חלק מהמסרים בשעת אמת עוברים גם במודעות.

ענת מאור: אם נראה שדברים אחרים לא עוזרים, צריך לשקול גם את זה וזה כמובן לשיקולכם.

ענת מאור: אנחנו נוציא את הסיכום הפורמלי של הישיבה.

ענת מאור: אנחנו רואים את הקיצוצים האלה כטעות.

ענת מאור: קוטן התקציב לעומת גודל הנזק מצדיק שינוי מיידי של ההחלטה.

ענת מאור: אנחנו רואים בה ראייה לטווח קצר ולא לטווח ארוך ואנחנו רואים בה גם מעשה קנטרני והמבין יבין ולא אפשר.

ענת מאור: תודה רבה לכולכם.