הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 67, 2001-08-30 10:00

מיכאל איתן: אין לנו היום הרבה עבודה.

מיכאל איתן: גם משרד המשפטים וגם אני קיבלנו כמה פניות בהקשר לשאלה שבה התחבטנו בפעם הקודמת כאשר אחת מהן היה שימוש במה שמכונה ECD SA.

מיכאל איתן: ההחלטה כפי שהתגבשה באיזשהו דיון טלפוני מוקדם ביני לבין עורכת-הדין ליהי פלדמן שאנחנו נאשר את האפשרות של התקן הזה כאלגוריתם שיאפשר לנו לומר על החתימה הדיגיטלית שנעשתה על-פיו כחתימה אלקטרונית מאובטחת והדבר הזה נעשה על-בסיס השיקול הבא כאשר ההחלטה התקבלה לאור איזשהו קו שאני מבקש להציג אותו ולהסביר אותו, ואם מישהו יתנגד או חושב שההחלטה היא לא נכונה, אני אשמח לשמוע אותו לאחר מכן.

מיכאל איתן: כפי שהבנתי, ותקנו אותי אם אני טועה, בארצות-הברית האלגוריתם הזה מוכר והוא כן נחשב כחלק ממערך של חתימות אלקטרוניות מאובטחות אבל עדיין לא באירופה.

מיכאל איתן: אני אמרתי לעצמי, וגם לעורכת-הדין ליהי פלדמן, שלא הייתי רוצה בשום פנים ואופן שישראל תהיה הגורם המוביל בתחומים כאלה.

מיכאל איתן: הייתי תמיד רוצה שאנחנו נהיה או אחרי ארצות-הברית או אחרי אירופה וזאת בגלל כל מיני טעמים, ואני לא רוצה להיכנס ולומר כרגע למה.

מיכאל איתן: תמיד בכל דבר אני שואל מה קורה בארצות-הברית ומה קורה באירופה.

מיכאל איתן: לא הייתי רוצה שחתימות שאירופה מכבדת, בארץ לא נכבד, ולא הייתי רוצה שאותו הדבר יקרה גם לגבי ארצות-הברית.

מיכאל איתן: אם ארצות-הברית עשתה שגיאה, אני לוקח את הסיכון הזה ואני מוכן שגם אנחנו נעשה שגיאה.

מיכאל איתן: אם ארצות-הברית פרצה דרך, אני מוכן שאנחנו ניקח את הסיכון ונהיה אחרי ארצות-הברית ולפני אירופה.

מיכאל איתן: אם נצטרך לתקן את השגיאה הזאת נתקן אותה.

מיכאל איתן: נכנס את הוועדה ונקבע שהאלגוריתם הזה לא ייכלל, אבל כרגע אין אדם שטוען שהדבר הזה אינו טוב מספיק אלא אומרים שהוא לא נבדק מספיק.

מיכאל איתן: בשבילי הבדיקה בארצות-הברית היא בינתיים מספקת ואני רוצה לקבל את ההחלטה בכיוון הזה.

מיכאל איתן: אם יש מישהו שרוצה להשיג על ההחלטה, עכשיו זה הזמן והמועד.

עופר ישי: אני רוצה לשאול את הפורום כאן מי הגורם שייקח על עצמו את האחריות במקרה של תקלה, במקרה שיוחלט להסתמך על מנגנון שהוא לא מוסמך תו תקן ישראלי או בינלאומי בנושא התקנים, האם זה יהיה משרד המשפטים?

עופר ישי: האם יהיו אלה הגורמים המומחים שנשכרו על-ידי משרד המשפטים?

עופר ישי: הם ייתנו את הדין אם אחרי כן יהיו תקלות בפריצות בבנקים?

עופר ישי: אני רוצה להמחיש את חוסר הסבירות של ההחלטה הזאת על-ידי שתי דוגמאות פשוטות.

עופר ישי: כמו שנאשר עכשיו לשימוש אגרת ילדים כשאין לה תקן ישראלי, אבל כשיקרה משהו לילדים, מי ייתן את הדין על זה?

עופר ישי: אין תקן.

עופר ישי: יש אולי תקן בארצות-הברית.

עופר ישי: אנחנו עדיין לא המדינה ה52- של ארצות-הברית ולא כל מה שמתאים לה, אוטומטית מתאים פה.

עופר ישי: לא כל פסיקה של בית-המשפט בארצות-הברית אוטומטית נכנסת כאן.

עופר ישי: יש פה שיקולים ותנאים אחרים.

עופר ישי: זה כמו שנחליט לסלול כבישים באספלט שזה נראה נהדר כי זה מהיר וזה טוב, אבל אחרי כן הכביש ישקע, ואז מי ייתן את האחריות לזה?

עופר ישי: לא ברור לנו במקרה של התקנות האלה למה צריך לפעול בבהילות כזאת, למה צריך לעגל את הפינות, למה צריך לקצר תהליכים ולמה צריך להתעלם מהתרעות ומאזהרות.

עופר ישי: אין לזה שום הצדקה.

עופר ישי: זה מקבל עוד יותר חומרה כשיש הסתייגות קונקרטית של גורמים גם במשרד האוצר וגם במערכת הביטחון של אנשים שהם מומחים לדבר הזה וזה לא סביר שעל הסתייגויות כאלה בהחלטה כזו כבדה יתקבלו החלטות מבלי שנערך דיון משותף אחד בסוגייה הזאת ולא נערך שום דיון משותף בסוגייה שעומדת על הפרק וזה דיון שמחייב תיאום, דיון שמנתח את התקנים של אנסי לעומת תקני האיזו שנמצאים בעבודה ואומר מה ההבדלים.

עופר ישי: לא היה דיון כזה ואין עליו שום אסמכתא כתובה.

עופר ישי: היו דיונים מסוימים בנושא הזה, אבל אין שום סיכום דיון אחד כתוב ומחייב שניתן להתייחס אליו כאיזושהי אסמכתא, אין שום מכתב רשמי על-ידי שום גורם מקצועי נייטרלי ונטול פניות שלוקח על עצמו את האחריות על הדבר הזה.

עופר ישי: בדיון הקודם רצינו והצענו לקיים פגישת עבודה אבל זה לא יצא אל הפועל.

עופר ישי: בימים האחרונים ניסינו באמצעות האינטרנט להתכתב ולהגיע להסכמה, אבל חילוקי הדעות נותרו בעינם כאשר לא התקיים דיון מסודר.

עופר ישי: לכן במצב הזה זו תהיה פעולה בלתי סבירה ולא מקצועית לאשר את ה-ECC.

עופר ישי: פניתי אישית לגורם בשוק האירופי, שאחראי על הנושא של חתימה אלקטרונית בשוק האירופי, הצגתי בפניו את הסוגייה ושאלתי אותו מה היו עושים בשוק האירופי בסוגייה דומה, והוא נתן לי את אותה תשובה שאני נותן לכם היום.

עופר ישי: לא מדובר אם ה-ECC תקף או לא תקף אלא האם אפשר להסתמך על משהו שאין לו בסיס תקן בינלאומי או ישראלי.

עופר ישי: אני מצהיר עוד פעם שבמידה שמכון התקנים הישראלים יאמץ את התקן הזה או שיהיה תקן איזו בינלאומי אפילו מבלי שמכון התקנים הבינלאומי יאמץ אותו, מבחינתנו זה מספק, אבל במצב הנוכחי אין שום צורך לקחת סיכון כזה בלי שאף אחד לוקח על עצמו את האחריות לתקלות אם תהיינה.

עופר ישי: לכן אנחנו מבקשים למחוק את הדבר הזה ולדון בו בצורה מכובדת ומסודרת.

מיכאל איתן: אנחנו בכל התחומים האלה נמצאים בנישה טובה כשאנחנו מהירים ומקדימים את האחרים ואני רוצה שתהיה הזדמנות גם לחברות ישראליות להשתמש בטכנולוגיה הזאת ולכבוש שווקים, ולעסקים ישראלים לעשות עסקים עם ארצות-הברית שאולי יעדיפו לעשות חלק מהעסקים כשיש אפשרות דרך כאן ולעשות עסקים בהם לסוחר המקומי יהיה בגלל זה יתרון.

מיכאל איתן: מה עוד שאני לא רואה כאן שום בעיה.

מיכאל איתן: תהיה תקלה, אז אני מניח בסדר סבירות שהתקלה תתעורר קודם בארצות-הברית ואחר-כך בישראל.

מיכאל איתן: יש לי רושם שכך יותר סביר להניח.

מיכאל איתן: אז הספרות המקצועית ואנשים יבואו ויאמרו שזה פרוץ, אבל היום אף אחד לא טוען את זה.

מיכאל איתן: הטענה שלך היא בירוקרטית.

מירב ישראלי: בהתאם להחלטה בישיבה הקודמת הוספו הגדרות של תושב ותושב חוץ.

מירב ישראלי: תקנה 5 הקודמת הועברה לתקנות של ועדת החוקה.

מירב ישראלי: תקנה 8 היא תקנה חדשה ואני אקרא את התקנה כפי שהוצעה על-ידי משרד המשפטים.

צבי אילן: כרטיסי המערכת, הזיהוי צריך להיות מבוסס לפחות על שני ארגומנטים.

מירב ישראלי: (א) הוחלף תקן מן התקנים הנזכרים בתקנות אלה בתקן חדש, יהיה התקן החדש מחייב במקביל לתקן הישן, זולת אם התקן הישן אינו מקיים עוד תנאי אבטחה נאותים, להנחת דעתו של הרשם, שאז יחייב התקן החדש בלבד, תוך זמן שקבע לכך הרשם.

מירב ישראלי: אולי צריך לתקן ולומר, כפי שהיה בנוסח הקודם, שהרשם צריך להודיע שיש תקן חדש ושהוא מחייב, כי מהנוסח החדש עולה שהם צריכים לנחש בעצמם שיש תקן חדש למרות שאולי הם יודעים.

מירב ישראלי: קיבלנו הערה בכתב מטעם לשכת רואי חשבון שאומרת שהעלות של הדבר הזה לא תאפשר למשרדים קטנים לשמש כגורם מאשר.

נסים אליאסף: יש לנו היום 47 בתי חולים ממשלתיים שמחוברים למערכת מרשם האוכלוסין וכאן מדובר על 28 אלף שאילתות לחודש בכל בתי החולים כשהמחיר הוא 1.745 שקלי לגישה.

זאב מאי: לגבי הדוגמאות שניתנו.

זאב מאי: אני חושב שזה אחד המקרים היחידים, בהבדל מהדוגמאות שהחבר נתן כאן, שהמחוקק מחייב גורם פרטי לרכוש את השירותים.

זאב מאי: אלו אינן הדוגמאות של מנורה או אבנר או חברות אחרות שמבחירתן האישית בחרו להיעזר בשירותים האלה.

זאב מאי: מרגע שתצא גזרה מטעם המחוקק, מעניין אותי לשבת באותה ישיבה ולנהל את המשא ומתן הכספי כשידיי קשורות ואין לי ברירה ואומרים לי אני חייב כי כך קובע החוק.

זאב מאי: המספרים הם בדוקים ואני מתייחס למספרים שנאמרו כאן.

זאב מאי: לא חשוב כמה תעלה התעודה כי הרי אנחנו לא עוסקים כאן כרגע בצד העסקי.

זאב מאי: אני נותן את זה רק כנתון.

מיכאל איתן: בא הבן-אדם שאומר הוא הגורם המרכזי בהכנת השירות הזה והוא אומר שאם הגורם הנספח יבקש את המחיר שהוא מבקש, זה יותר גבוה מהשירות שאני נותן ולא יהיה ביזנס בכלל ואז כולנו נהיה מרוצים והמחיר יהיה ענק אבל לא יהיה ביזנס.

מיכאל איתן: השאלה איך היית אתה, אם היית יושב במקומי, מנסה לנתח את הסוגייה הזאת ולהבין מה קורה כי אני כן מעונין שהאלמנט הזה ייכנס למשחק אבל אני לא יכול לתת לכם אפשרות שכתוצאה מכך ייהרס כל העניין.

זאב שטח: פה יש קושי שמכניסים גם מבחינת עלות וגם מכל מיני בחינות שהוא בכלל קושי זר לכל הקשיים האחרים.

זאב שטח: הנושא הזה מספיק קשה ועולה יקר גם כך, וכל העלות הזו נופלת על הלקוח.

זאב שטח: הלקוח שואל את עצמו אם בסופו של דבר הוא צריך את הנושא הזה או לא צריך אותו.

זאב שטח: אם הוא יכול להכניס את זה בצורה חלקה וטובה ובעלות סבירה, בסדר, הוא מוכן לנסות ולבדוק את הנושא, אבל אם אנחנו נעמיס פה עוד עלות שבסופו של דבר תועמס על הלקוח, אני משוכנע שזו עלות כל כך גדולה שהיא לא תהיה.

זאב שטח: אם את רוצה לתת לי את זה ותכתבי שמשרד הפנים חייב לתת את זה לגורם מאשר מאושר, אני לא אתנגד, אני אקבל את זה בששון ובשמחה, אבל להכריח אותי עכשיו לרדוף אחרי משרד הפנים ולהתחנן לעלויות נמוכות, זה מחסל את כל העניין.

יוסי אבני: לדעתי בנושא של תמחור, כשבנו את המערכת של משרד הפנים, לא לקחו בחשבון את החתימה הדיגיטלית ולכן אסור להיות מקובעים בנושא הזה.

יוסי אבני: כשמקימים את המערכת הזאת, צריך לקחת גם את הצד של משרד הפנים כדי לבנות מערכת טובה ואמינה וגם לקחת את הצד של החברות.

יוסי אבני: לכן אני מציע שכהתחלה ננסה להתחבר ביחד ולהבין את הצרכים האחד של השני.

זאב שטח: אני אומר שאי-אפשר שהאדון ממשרד הפנים ייצג את כל הלקוחות.

זאב שטח: בוא נשאיר את שיקול הדעת ללקוח.

זאב שטח: אם הלקוח יבוא ויאמר שזה חשוב לו, הוא גם ירצה לשלם עבור זה.

זאב שטח: אם הלקוח יאמר שזה לא חשוב לו, הוא לא ירצה לשלם.

זאב שטח: למה אנחנו צריכים לחייב אותו?

מיכאל איתן: לדוגמה שלנו.

מיכאל איתן: נכון, אני צריך לדאוג שתהיה תחרות ואני צריך לדאוג שהלקוח יקבל את זה והוא יחליט, אבל אני גם צריך לדאוג לענייני הבטיחות בתחום שלנו.

מיכאל איתן: אמרתי מראש שאני בכלל מעונין שכל המערכות האלה תקבלנה חיות והמאגרים האלה יהיו מקושרים.

עופר ישי: ראשית, מספר הזהות שזה ברור, שנית, שם המשפחה, שם משפחה קודם, שם פרטי, שם האב, שנת לידה, תאריך הנפקת התעודה האחרונה וסיבת הנפקת התעודה האחרונה.

עופר ישי: זה מה שמקבלים הבנקים.

עופר ישי: דבר נוסף שקיים הוא סטטוס, אם הוא חי או נפטר ותאריך הפטירה.

מירב ישראלי: לגבי סעיף (ג) החדש שנוסף כאן, לגבי תושב שטחים, אני ראיתי את ההגדרה הזו רק הבוקר אבל היא קצת בעייתית מכל מיני בחינות.

מירב ישראלי: יש פה הצעה אחרת שמקובלת על כל המשרדים, כולל משרד הביטחון.

צבי אילן: לגבי מורשה חתימה, אני רוצה להעלות כאן נקודה למחשבה בלי שיש לי עמדה מסודרת לגביה.

צבי אילן: היות שאנחנו דנים בעצם בחתימה אלקטרונית, אולי בכלל יש מקום לדבר שלא כחתימה אנושית על חתימתו של תאגיד.

צבי אילן: למה אני צריך לדעת מי מורשה החתימה של התאגיד?

זאב מאי: לגבי ההמשך.

זאב מאי: אם תקראו, אני חושב שיש פה כשל ניסוחי.

זאב מאי: מדובר על 15 שנה, אבל אם התעודה חודשה, זה שבע שנים.

זאב מאי: כלומר, אם התעודה הייתה לשנה ואחרי שנה חידשתי אותה.

מירב ישראלי: לעניין תקנה 14(א), יש בה תיקון שנדרש ניסוחית ולא משהו מהותי.

מירב ישראלי: יש כאן הערה של לשכת רואי חשבון שמציעים לקבוע שתוקף תעודה אלקטרונית לא יעלה על תקופה של שנה או תקופה מירבית אחרת עקב התפתחות הטכנולוגיה.

מירב ישראלי: תקנה 16, דוח שנתי.

מירב ישראלי: בעקבות החלטת הוועדה בישיבה הקודמת:

מירב ישראלי: (ב) הדוח האמור בתקנת משנה (א) יפורסם באתר האינטרנט של הרשם.

מיכאל איתן: תודה רבה לכולם.