הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 48, 2000-11-06 09:00

ענת מאור: אני מתנצלת על האיחור בפתיחת הישיבה.

ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

ענת מאור: אני מתנצלת מראש, אבל איאלץ לצאת במהלך הישיבה לכמה דקות.

ענת מאור: אני מברכת את שר המדע, מתן וילנאי, את המנכ"ל נחמן שי ואת המדענית הראשית חגית מסר-ירון.

ענת מאור: לצערי איננו נפגשים לסקירה שכזאת לעתים יותר מזומנות, אבל חשוב להדגיש שבעינינו שיתוף הפעולה ולא ההתנגחות הוא היעד המרכזי.

ענת מאור: אני מבקשת לציין בפני השר, ששיתוף הפעולה של המדענית הראשית עם הוועדה הוא פורה ביותר - ויעידו על כך גם המדענים הראשיים וגם חברי הכנסת הנוכחים.

ענת מאור: וגם מנכ"ל המשרד משתף עמנו פעולה, הוא פתח את הדיון לפני כמה חודשים לגבי התקציב והתוכנית השנתית.

ענת מאור: נשמע כעת את דבריהם של שלושת האורחים.

ענת מאור: אפרט רק את השאלות שאנחנו מעוניינים בתשובה להן.

ענת מאור: ברור שתפקידנו הוא פיקוח לא מן השפה אל החוץ.

ענת מאור: השאלה הראשונה, שעליה דנו גם לפני כמה חודשים, היא בנושא התקציבי.

ענת מאור: אני מודה לכם על האינפורמציה המוקדמת שקיבלנו.

ענת מאור: בפני כולנו מונח גרף שמראה שגם אם נמנע הקיצוץ אין חזרה לימים הטובים של רה"מ יצחק רבין ז"ל.

12961: לגבי המדע או בכלל?

ענת מאור: את הביקורת הכללית שלי השמעתי בנאום בכנסת.

ענת מאור: אנחנו דנים כרגע במשרד המדע.

ענת מאור: אנחנו יודעים גם על הרפורמה שתוכננה, ועל בלימתה.

ענת מאור: אני מרשה לעצמי, השר וילנאי, לשאול שאלה כפולה: ראשית, מה עוצמת המאבקים שצריכים ועוד יכולים לנהל, ומה אנחנו יכולים לעשות בעניין זה?

ענת מאור: שנית, בהתחשב בשלושת תחומי האחריות של המשרד – מדע, תרבות וספורט – שכולם מאוד אהובים עלינו, האם המדע מקבל את החלק הראוי לו מן התוספות?

ענת מאור: אני שואלת את השאלות באופן ישיר.

ענת מאור: הנושא השני שאנו מעוניינים בהתייחסות לגביו הוא חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח.

ענת מאור: הייתה לי הזכות להשתתף ביום העיון בקריית ענבים בנושא, נדמה לי שחברי כנסת אחרים לא הצליחו להגיע לשם.

ענת מאור: נשמח לשמוע מה לוח הזמנים להגשת הצעת החוק, כי על חשיבותו של החוק חבל לחזור עכשיו.

מתן וילנאי: אם נדון שוב בחשיבותו, נשמע כאן דעות פי שניים ממספר האנשים בחדר.

ענת מאור: לכן אני מבהירה, זה לא יום עיון, נתמקד בזה בהתאם ללוח הזמנים.

ענת מאור: שלישית, אני מבקשת לדון בכלים התקציביים שבידי המדענים הראשיים.

ענת מאור: אני מבקשת לברך את פעילותם הברוכה ואת השתתפותם כאן.

ענת מאור: אני מבינה שגם משרד העלייה והקליטה החליט סוף סוף שהנושא ראוי וחשוב.

ענת מאור: ד"ר ישי אלמוג הוא המדען הראשי של המשרד, אך הוא לא נוכח כאן היום, כך שאין את מי לברך.

ענת מאור: אחד הדברים שעלו הוא הצורך "לצבוע" את תקציב המחקר בתוך כל משרד ולנסות להרחיבו.

ענת מאור: נבקש לשמוע איפה הנושא עומד והאם יש עליו מאבק.

ענת מאור: רביעית – הקשר בין ארגוני המו"פ השונים.

ענת מאור: הנושא ברור.

ענת מאור: אנחנו מסיירים הרבה בשטח ויודעים על הבעיות.

ענת מאור: נתקלנו בנושא בהרבה מאוד מקומות.

ענת מאור: חמישית, אנו מעוניינים לשמוע על הקשר בין המשרד לבין התעשייה.

ענת מאור: היום – כמו גם בעבר - זה אחד הדברים החשובים ביותר.

ענת מאור: גם הקשר בין המשרד לבין האקדמיה הוא מהותי – פרופ' נחמיה לב ציון מהמועצה להשכלה גבוהה נמצא עמנו.

ענת מאור: הנקודה האחרונה, ואולי הראשונה, היא סדרי העדיפויות של המשרד.

ענת מאור: יש שלוש אוכלוסיות שמודגשות כל השנה.

ענת מאור: אני יודעת שלשר הנושא חשוב מאוד הנושא של ערביי ישראל – ואני יודעת שהדבר מעסיק אותך, השר וילנאי, גם בתוקף התפקיד האחר שלך בממשלה, וגם בתוקף הנסיבות.

ענת מאור: לצערי חברי הכנסת הערבים אינם כאן.

אליעזר כהן: הם עסוקים בימים אלה.

ענת מאור: אני מציעה שאת הפוליטיקה נשאיר מחוץ לוועדה.

ענת מאור: אתה יודע, ח"כ כהן, שאם הייתי מנצלת את מעמדי כיו"ר, הייתי פונה לשר בבקשה להקים ועדת חקירה ממלכתית ולא רק ועדת בדיקה.

ענת מאור: אבל לא אעשה זאת.

12961: יש צורך בוועדת חקירה לעניין המדע.

ד"ר ג'מאל מחאג'נה: לפחות יש כאן מדענים ערבים.

ענת מאור: אני מברכת על כך.

ענת מאור: ברוכים הבאים.

ענת מאור: בדיוק קיימנו דיון על שפרעם.

ענת מאור: אנחנו מבקשים לשמוע לגבי הנושא של סדרי עדיפויות בתוך התקציב למרכזי מחקר וכל נושא המגזר הערבי.

ענת מאור: מה המדיניות ומה התשובות שבתקציב 2001 לנושא זה?

ענת מאור: הרי עדיין קיימת סכנת סגירה.

ענת מאור: האוכלוסייה השנייה הוא הפריפריה.

ענת מאור: כאן הכל מובן.

ענת מאור: האוכלוסייה השלישית היא הנשים.

ענת מאור: אני מבקשת לברך על הפורום שהוקם בתוך המשרד על ידי המדענית הראשית.

ענת מאור: קיימנו ישיבה אחת שלא הייתה מספקת.

ענת מאור: אנחנו מצפים לתת לנושא תמיכה גדולה בהמשך.

ענת מאור: אתן כעת את רשות הדיבור לחברי הכנסת שמעוניינים לשאול שאלות.

מיכאל נודלמן: פעם משרד המדע היה נפרד, והתקציב היה אולי פי שלושה מהתקציב עכשיו.

מיכאל נודלמן: עכשיו זה לא משרד מדע, אלא משרד התרבות, כך לפי התקציב.

מיכאל נודלמן: אני מבקש לשמוע למה זה המצב, למה במדע התקציב קוצץ.

ענת מאור: התקציב בעבר היה גדול פי שלושה?

מיכאל נודלמן: אולי פי שניים.

12961: כנראה שהנתונים האמיתיים לא חשובים לצורך הטענה.

מיכאל נודלמן: בכל מקרה התקציב נמוך בהרבה, זה הרבה פחות ממה שהיה לפני שלוש שנים.

מתן וילנאי: התשובה פשוטה ביותר: כל התקציבים ירדו.

מיכאל נודלמן: לפי דיווח שר האוצר התקציב גדל.

מתן וילנאי: אני חוזר על דבריי: כל התקציבים ירדו.

מתן וילנאי: אני לא שר האוצר.

מתן וילנאי: מערבים כאן מין בשאינו מינו וזה כבר דבר אחר.

מתן וילנאי: אינני עוסק במשחקי דיאגרמות אלא במציאות כמות שהיא.

מתן וילנאי: עם המציאות אני מתמודד.

מתן וילנאי: ואני אענה על הנושא בהרחבה.

מתן וילנאי: אתחיל בכמה נקודות כלליות.

מתן וילנאי: ראשית, אני שמח על היוזמה של ח"כ ענת מאור לקיים את הפגישה הזאת.

מתן וילנאי: היא חשובה מאוד לדעתי.

מתן וילנאי: בארץ הרבה מאוד אנשים מדברים על מדע ועוסקים במדע – וזוהי אחת מנקודות העוצמה של המדינה.

מתן וילנאי: אך ממשלת ישראל עושה מעט מדי ופחות מדי בכל העניין.

מתן וילנאי: נדמה לי שיש חוסר הבנה עמוק ויסודי לגבי מקומה של הממשלה בנושא המדע.

מתן וילנאי: מה שמציל אותנו הוא בעצם האנשים הכשרוניים באקדמיה מחד גיסא ובתעשייה מאידך גיסא – אבל בזה זה נגמר, בעצם.

מתן וילנאי: חסרים אלמנטים מהותיים ובסיסיים בתפיסתה של המדינה את מקומה בקידום המחקר והפיתוח.

מתן וילנאי: אפשר לטעון שהמדינה משקיעה הרבה מאוד – כי הרי בות"ת יש סכומים ניכרים, וכך וגם במשרד המסחר והתעשייה, מדובר במיליארדים.

מתן וילנאי: הראשונים עוסקים במדע הבסיסי, האחרונים עוסקים ביישום המסחרי של המדע – כיצד מייצרים מוצרים רווחיים.

מתן וילנאי: שני התחומים חשובים.

מתן וילנאי: אבל כל אלה לא נותנים עדיין מענה לבעיות העיקריות, שעמן צריכה המדינה להתמודד.

מתן וילנאי: ההתמודדות צריכה לבוא לידי ביטוי בתקציבים של משרד המדע ובתקציבים שעומדים לרשותם של המדענים הראשיים בכל משרד.

מתן וילנאי: נושא זה עדיין חסר אצלנו.

מתן וילנאי: זו הבעיה העיקרית שלנו.

מתן וילנאי: אינני רוצה להרחיב עוד, אבל אקרא כמה קטעים מימים עברו: "במה נקדם את פני הבאות?

מתן וילנאי: במה נבצע השליחות הגדולה והכבדה שהוטלה עלינו עכשיו, כאשר הועמדנו על סף הגאולה ועל סף מכשולים קשים וסכנות חדשות, הכרוכות בחבלי הגאולה?

מתן וילנאי: בשניים: בתנופה חלוצית ובכוח המוח.

מתן וילנאי: רק אם נצמיד חידושי המדע והטכניקה החדישים ביותר … במשק, בחינוך, בביטחון - בשני אלה יינשא המשא הגדול והכבד הצפוי לנו בעתיד.

מתן וילנאי: עוברת עלינו שוב מהפיכה עמוקה שלא הייתה כמוה אלפי שנים.

מתן וילנאי: המדינה, הביטחון, המשק בכל ענפיו, נעשים יותר ויותר תלויים במדע ובטכנולוגיה.

מתן וילנאי: המדע הולך ונעשה לאחד הגורמים העיקריים, היום-יומיים, בתוך החקלאות, התעשייה ובשאר ענפי המשק, וכמו כן בשמירת הביטחון.

מתן וילנאי: גילויי המדע הפיזי, הכימי והביולוגי, שכלולי הטכניקה, משנים בימינו את כל תנאי החיים בבריאות, בריבוי הטבעי ובכל מה שכרוך בזה.

מתן וילנאי: אחת המשימות האמיתיות של פעולתה החינוכית, המשקית והביטחונית של מדינה היא בחינוך אנשי המדע".

מתן וילנאי: אלה דברים של בן גוריון מהעבר הרחוק.

מתן וילנאי: כל אחד מאיתנו צריך לשאול את עצמו כיצד מגשימים את החזון.

מתן וילנאי: בלי מחקר יסודי, שלא נשען רק על יכולתם של החוקרים באקדמיה, רצונותיהם והקושי שלהם בהשגת מלגות, אלא חלקו מכוון על ידי הממשלה - המחקר בישראל לא ייתן מענה לצרכים המרכזיים שלנו.

מתן וילנאי: במדינת ישראל יש השקעה גדולה מאוד בתחום היישומי.

מתן וילנאי: הדבר בא לידי ביטוי בתקציבים של משרד המסחר והתעשייה, של המדען הראשי שם.

מתן וילנאי: אבל מי שמתעמק במה שקורה שם – ואני חושב שקורים שם דברים חשובים מאוד – יגלה שחוק המו"פ לא עוסק במו"פ באמת, למרות שזה שמו, אלא עוסק יותר בהשקעות הון.

מתן וילנאי: נוסף על כך, המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה והאנשים שפגשתי שם – שהם תמיד מהמדרגה הראשונה – אינם מדענים במהותם, למרות שזה תחום עיסוקם.

מתן וילנאי: הם נקראים מדענים.

מתן וילנאי: יש כאן משגה יסודי בתפיסה, והדבר משפיע גם על התקציבים.

מתן וילנאי: כך אני רואה את העניין.

מתן וילנאי: מעבר למה שנאמר כאן, המשימה של משרד המדע היא קודם כל הבטחת התנאים למצוינות מדעית והבטחת תנאים למחקרי תשתית שנחוצים לנו.

מתן וילנאי: אלה נמצאים בירידה תלולה מבחינה תקציבית, כפי שאפשר לראות מהדיאגרמה, וכפי שיובהר על ידי המנכ"ל והמדענית הראשית.

מתן וילנאי: כל מה שכרוך בקשר הבין-לאומי – ואי אפשר לקיים מדע בלעדיו – הוא בידי המשרד שלנו.

מתן וילנאי: כך גם כל מה שקשור בחינוך ובגידול הדור הבא, מעבר למה שנעשה במשרד החינוך.

מתן וילנאי: ולגבי מדע וקהילה – חשיפתם של נערים ונערות צעירים לתופעות המדעיות ולחינוך המדעי ועידודם לרצות לעסוק בזה – גם כל אלה הם בעיקר בתחום המשרד שלנו.

מתן וילנאי: גם תוכניות החלל של המדינה, מעבר למה שבתחום מערכת הביטחון, הן בידי המשרד שלנו.

מתן וילנאי: והתקציב בנושא זה בירידה בולטת.

מתן וילנאי: אין תחושה שהדברים נראים חשובים לממשלת ישראל.

מתן וילנאי: אינני אוהב את המילה "מלחמות", אצלי משמעותה היא אחרת.

מתן וילנאי: כל חיי נלחמתי, אך כאן לא נלחמים ולא נהרגים.

מתן וילנאי: לא נשפך כאן דם.

מתן וילנאי: אולם יש לנו מאבקים, ובהם אנחנו מאבדים תקציבים באופן קבוע במדע, תרבות וספורט.

מתן וילנאי: הדוגמה הבולטת ביותר לכך היא תקציב הספורט, שמגיע עוד מעט לתקציב של מועצה ממוצעת במדינה.

מתן וילנאי: תקציב התרבות נמצא בירידה תלולה, ונתעלם לרגע מהסכומים שנכפו על האוצר.

מתן וילנאי: התקציב נמצא בירידה, ויש לנו בערך מחצית ממה שדרוש לנו.

מתן וילנאי: גם במדע התקציב נמצא בירידה תלולה.

מתן וילנאי: פעם, כשהייתי קצין צעיר ביחידת צנחנים באה רה"מ גולדה מאיר לפגוש את היחידה שלנו בסיני.

מתן וילנאי: היא אמרה: "הכומתה השחורה – סליחה! - האדומה…" – כי יום קודם היא הייתה ביחידת שריון.

מתן וילנאי: אני לא נמצא כאן כדי לדון ביחס שבין תרבות, מדע וספורט.

מתן וילנאי: אני כאן כדי לדון במדע נטו.

מתן וילנאי: הנושא חזק מספיק בפני עצמו, ואין צורך להשוותו לשום דבר אחר.

מתן וילנאי: עם זה צריך להתמודד.

מתן וילנאי: אנחנו נמצאים בדקה התשעים לדעתי, כדי לעסוק בתקציב הולם, בעיקר לנושא התשתיות, כדי שלא נהיה תלויים בדברים שלא משרתים אותנו ישירות, אלא מסייעים רק בתחומים ארוכים הרבה יותר והרבה יותר מאוחרים.

מתן וילנאי: לגבי הנושאים שהעלתה היו"ר ענת מאור: הנשים אצלנו הן בעדיפות מוחלטת, בכל תחומי המשרד.

מתן וילנאי: ואלה לא רק דיבורים אלא גם מעשים.

מתן וילנאי: רוב הצוות שלי הן נשים – ואני מרוצה מאוד מכך, שלא לדבר על היעילות, שהיא הרבה יותר גבוהה.

מתן וילנאי: ולא במקרה יש לנו מדענית ראשית.

מתן וילנאי: לא אציין בפורום הזה את סגולותיה של המדענית, היא מוכיחה לי אותן בכל בוקר בנזיפות שאני מקבל ממנה.

מתן וילנאי: לגבי אוכלוסיית הערבים: זהו נושא שקרוב ללבנו.

מתן וילנאי: הנושא השלישי, הפריפריה, בא לידי ביטוי בעיקר במו"פים האזוריים.

מתן וילנאי: אלה משמשים מכשיר ממדרגה ראשונה להפיץ את המדע, להפוך אותו ליישומי במקום שבו הוא נמצא – בין אם ברמת הגולן או במצפה רמון.

מתן וילנאי: הוא מאפשר לאנשים צעירים להיחשף לנושא המדע, ומאפשר להרבה מדענים עולים להיקלט במקומות המתאימים – אחוז המדענים העולים גבוה מאוד במו"פים האזוריים.

מתן וילנאי: ואילו התקציב מגוחך.

מתן וילנאי: אנו דנים במאות אלפי שקלים כאילו אלה במיליארדים.

מתן וילנאי: זה בלתי מתקבל על הדעת.

מתן וילנאי: המו"פים האזוריים הם מצווה מכל בחינה שהיא: קליטת עלייה, נושא הערבים, יחסי מרכז-פריפריה, מתן מענה בנקודה שבה נמצאים.

מתן וילנאי: אך איננו מצליחים לקדם את העניין כפי שהיינו רוצים לקדם אותו.

ענת מאור: אני מקבלת את דברי השר על המושג "מלחמה".

ענת מאור: בוודאי שכולנו נגד מלחמה והרג ורצח, זה דבר חמור מאוד.

ענת מאור: אבל אני מבקשת את התייחסותך לגבי המאבק, מה נעשה ומה עוד יש לעשות בחודשיים האלה כדי שכל מה שנאמר כאן ישתנה.

ענת מאור: על כך היינו רוצים לשמוע.

מתן וילנאי: בחודשיים הקרובים צריך להעביר סעיף בנושא התשתיות, כך שהאוצר יידרש להעמיד תקציב הולם לעניין.

מתן וילנאי: אם הוועדה תצליח בכך – זה יהיה הישג יוצא מן הכלל.

מתן וילנאי: מדובר בכמה עשרות מיליוני שקלים.

מתן וילנאי: המקסימום הוא 40 מיליון ש"ח, ואם יושגו 20 מיליון – זה יהיה הישג עצום.

ענת מאור: ובתוך הממשלה?

מתן וילנאי: אנחנו כבר אחרי שלב הממשלה.

מתן וילנאי: ב-30 באוקטובר הונח התקציב על שולחן הכנסת והוא עכשיו בידי הכנסת.

מתן וילנאי: ועדת החינוך עזרה לנו בשנה שעברה, והשיגה תקציב חיצוני למען ספריית העיוורים.

מתן וילנאי: הסכומים שם היו קטנים הרבה יותר, אבל אופי העניין דומה.

מתן וילנאי: הנושא האחרון הוא נושא החוק למועצה לאומית למחקר ולפיתוח (המולמו"פ).

מתן וילנאי: אני חסיד של החוק ומנסה לקדם את הנושא.

מתן וילנאי: אולם מציבים בפנינו מחסומים ומעצורים בכמות בלתי מתקבלת על הדעת.

מתן וילנאי: אפילו המדענית הראשית כבר קיבלה נבהלת מהעניין.

מתן וילנאי: נדון בנושא, קבעתי לכך מועד לדיון.

מתן וילנאי: אני מתכוון להניח על שולחן הכנסת את חוק המולמו"פ עוד במושב הנוכחי.

מתן וילנאי: כמו שלמדתי את המצב, הסיכוי להעביר אותו הוא בין קלוש לבלתי אפשרי - רק בגלל הפוליטיקה מסביב, הבעיות הן לא לגופו של עניין אלא בפוליטיקה.

מתן וילנאי: כבר בחודש השני שלי בתפקיד אמרתי שאני מתכוון לקדם את חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, ואני מקווה שבמושב הנוכחי נניח על שולחן הכנסת את חוק המולמו"פ.

מתן וילנאי: אינני יודע איך יהיה בדיוק, יכולים להיות שינויים כאלה או אחרים, אבל אני אעלה את הדברים הללו.

מתן וילנאי: אלה תשובותיי לשאלות היו"ר.

מתן וילנאי: דיברתי על הנשים, על מיעוטים – ערבים, על הפריפריה ועל חוק המולמו"פ.

מתן וילנאי: המנכ"ל ימשיך וידבר על התקציב, על תוכנית התשתית ועל נושאים נוספים.

ענת מאור: לפני שאתן לך, נחמן שי, את רשות הדיבור, אני מבקשת לשאול, מנקודת המבט המקצועית שלך: איך זה שכולם משוכנעים בחשיבות המדע אך במדינת ישראל – אפילו לא ביחס לעולם כולו - חל פיחות מאז דבריו של בן גוריון וימי קום המדינה?

ענת מאור: איך יוצרים את המנוף התקשורתי שישנה את יחסי ההשקעה, כדי לשנות מחדש את מעמד המדע, בתחומי התקציב והמדיניות?

12961: כפי שכבר נאמר בראשית הישיבה, התקציב שמוקצה למדע במשרד המדע, התרבות והספורט הולך וקטן משנה לשנה.

12961: הנתונים נמצאים לפניכם.

12961: מאז 1995, תחילת תוכנית התשתיות המפורסמת של המשרד, ועד היום - ירדנו מכמעט 200,000 מיליון ש"ח ב-1995 ל-120 מיליון ש"ח בשנת 2001.

12961: זוהי ירידה חדה.

12961: שאלה מעניינת היא למה חל הקיצוץ הזה.

12961: בשנים הראשונות היו הבנה ונכונות לנושא של מו"פ תשתיתי.

12961: בהדרגה ההבנה נחלשה, גם במקומות שצריכים להבין אותנו, ובהמשך קטן גם התקציב שהוקצה לכך.

12961: כבר בשנה שעברה עמדנו לפני חיסול מוחלט של התקציב לנושאים האלה.

12961: השנה הבעיה מתחלפת, ואני מבקש להסב את תשומת לבה של הוועדה למצב החדש: כמו שיודעים אחדים מהנוכחים פה, התחייבויות המשרד לא מכוסות על ידי תקציב המשרד.

12961: מהר מאוד נעמוד במצב שבו לא נוכל לעמוד בהתחייבויות של 40 מיליון ש"ח שכבר נעשו על ידי משרד המדע בשם המדינה.

12961: ההתחייבויות הן לצורך מחקרים שנעשים כעת באוניברסיטאות - אלה לא דברים עתידיים.

12961: אין לנו איך לשלם לאוניברסיטאות בעבור המחקרים האלה.

12961: הבעיה נוצרה כי בשנים קודמות ניתנו התחייבויות גדולות יותר, מתוך הערכה שהן יכובדו בסופו של דבר.

12961: כרגע אין דרך לממן אותן.

12961: זוהי מעין פשיטת רגל של המדינה, משום שאם לא נצליח לשלם את הכסף, הרי שלמעשה המדינה לא עמדה בהתחייבויותיה.

12961: אנחנו נדברים עם משרד האוצר בנושא זה, בינתיים אני לא רואה היענות לפתרון הנושא.

12961: אני מקווה מאוד שיימצא פתרון כי המדינה מחויבת להעביר את הכסף לאוניברסיטאות בצורה זו או אחרת.

12961: תחומי המו"פ התשתיתי, שבוודאי ידועים לוועדה, הם ארבעה: אלקטרואופטיקה ומיקרואלקטרוניקה; ביוטכנולוגיה; חומרים מתקדמים וטכנולוגיות כימיות; ומידע ותקשוב.

12961: יש גם נושאים אחרים.

12961: יש כוונה לבחון ולבדוק האם אלה עדיין הנושאים המרכזיים שראוי לתמוך בהם.

12961: אני מניח שהמדענית הראשית תדבר על כך.

12961: היא עורכת עבודה מקיפה בנושא, יחד עם משרד האוצר ויחד עם גופים אחרים, כדי לבחון האם אנחנו הולכים בדרך הנכונה.

12961: אולם בין בדיקה שכזאת לבין עצירה מוחלטת של התוכנית רב המרחק.

12961: אנחנו משוכנעים שהמו"פ התשתיתי הוא חשוב וחיוני וקיים – וצריך להמשיך ולממן אותו.

12961: לגבי השאלה השנייה של היו"ר ענת מאור, אני אכן מתקשה מאוד להסביר מדוע המדע לא רכש לעצמו אחיזה רחבה יותר בקרב הציבור בארץ.

12961: אנו חשים שזהו נושא מרכזי, שיש לנו בו יתרון סגולי שיכול לבוא לידי ביטוי – ואנחנו אכן מביאים אותו לידי ביטוי.

12961: אפשר היה להכפיל אותו, אילו באמת המודעות הייתה גדלה.

12961: זהו אחד מיעדי המשרד, וגייסנו לצורך העניין את משה פוגל שיושב כאן, הוא הסמנכ"ל להסברה ולקשרים בין-לאומיים של המשרד.

12961: העמדנו לרשותו תקציב.

מתן וילנאי: חשוב להזכיר כמה שנים הוא בתפקידו.

12961: כולנו "ותיקים" במשרד, כידוע, אך משה פוגל נכנס לתפקיד לפני חודש וחמישה ימים.

12961: אותו כבר שכנענו שהנושא חשוב, וכעת המטרה היא להעביר את המסר הלאה.

12961: העמדנו לרשותו תקציב, והוא יתחיל לעבוד בצורה מסודרת.

12961: אי אפשר להסתמך על יוזמות חולפות אלא יש לבנות תוכנית שוטפת של העמקת המודעות לנושא המדע, לעודד חשיפה לנושאי מדע – כמו ב"יום המדע" ובפעילויות יזומות אחרות כדי להעמיק את המודעות.

12961: אין זו פעולה של יום-יומיים.

12961: יש צורך במאמץ ממושך.

ענת מאור: בעוד חודשיים יש דיון על התקציב, באיזו מידה הוא יכול להשפיע עד אז?

12961: אני לא יודע אם אפשר לעשות "הוקוס-פוקוס" שכזה.

12961: הבעיה שלנו היא בפורומים שכאלה, שנדמה לי שכבר מאוחר מדי לחנך אותם.

12961: קודם כל אנחנו רוצים להגיע לציבור רחב וגדול ככל האפשר.

12961: אינני יודע אם נצליח לובי לקראת אישור התקציב.

מתן וילנאי: אני רוצה להוסיף עוד מילה על התקציב.

מתן וילנאי: הגרף שמוצג לפניכם מראה על שנתיים שבהן היו ירידות תלולות בתקציב המדע.

מתן וילנאי: הירידה הראשונה היא במעבר משנת 1995 לשנת 1996 והשנייה במעבר משנת 1998 לשנת 1999.

מתן וילנאי: השנה הראשונה שבה נבלמה הירידה היא במעבר משנת 2000 לשנת 2001.

מתן וילנאי: אני לא רוצה לבלבל אתכם בעובדות, כמו שנהוג לומר, אבל אלה הנתונים.

מתן וילנאי: כל אנשי המדע יודעים שעל מנת לבלום צריך להשקיע הרבה יותר כוח, והשנה בלמנו את הירידה.

מתן וילנאי: אמנם אנחנו ברמה מאוד נמוכה, היא לא מספקת אותנו.

מתן וילנאי: אבל לפני כל עלייה צריך קודם כל לבלום, והשנה זה קרה לראשונה לאחר ירידה תלולה לאורך כל השנים, כולל שתי ירידות תלולות ביותר, כפי שפרטתי.

מתן וילנאי: הממשלה הזאת לפחות בלמה את הירידה בתקציב.

נסים זאב: המנכ"ל מדבר על 40 מיליון ש"ח – האם הם היו בבסיס התקציב ולאחר מכן הממשלה חזרה בה, או שהמשרד התחייב ללא בסיס?

12961: המחקרים מתנהלים לאורך שלוש שנים.

12961: אי אפשר לסגור את התקציב בשנה אחת, אלא זוהי התחייבות שעוברת משנה לשנה.

12961: כשמתחילים בהתחייבות, היא נמשכת לאורך שנים.

12961: בשנה השנייה כבר יש פחות מה לתת, אלא אם כן מגדילים את התקציב.

12961: מכיוון שהתקציב הלך וקטן הגענו למצב שהתקציב קטן אך ההתחייבויות הקודמות נשארו בעינן.

12961: אפשר היה לחלק את ההתחייבויות גם לחמש שנים.

מתן וילנאי: התשובה נמצאת בין שתי האפשרויות שהעלה ח"כ נסים זאב.

מתן וילנאי: כלומר, גם זה וגם זה.

אליעזר כהן: אני רוצה להעיר שתי הערות קצרות מאוד: ראשית, לגבי החשיבות של ההעדפה המתקנת בקרב מדענים עולים – שיש מהם הרבה.

אליעזר כהן: והם לא נכנסים למחזור, ואנחנו יודעים למה.

אליעזר כהן: הקבוצה הקטנה השנייה הם הערבים, כמו שכבר הזכרנו.

מתן וילנאי: זו אינה קבוצה קטנה.

אליעזר כהן: קבוצת המדענים הערבים היא קטנה.

ג'מאל מחאג'נה: וגם הם לא במחזור.

אליעזר כהן: הכנסה למחזור של מדענים עולים חדשים ומדענים ערבים - זוהי הנקודה הראשונה שאני מבקש להדגיש.

אליעזר כהן: צריך לתת להם איזה שהוא סוג של העדפה מתקנת.

ענת מאור: כעת תמסור המדענית הראשית סקירה על פעילות המשרד, בבקשה.

חגית מסר-ירון: אני מבקשת להתייחס קונקרטית יותר לגבי משרד המדע, מה נעשה בשנת 2000 ומה התוכניות ל-2001, כדי לתרגם למעשים את המדיניות שהשר והמנכ"ל ציינו בקווים כלליים.

חגית מסר-ירון: אציין כמה מהפעולות שנעשו בשנת 2000 ברמה הזאת: ראשית, כמו שהשר כבר ציין, בוצעו פעולות להכנת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח.

חגית מסר-ירון: אנחנו עובדים על כך ברמת המדיניות, תוך שיתוף פעולה עם הגורמים השונים: ות"ת, המשרד למסחר ותעשייה, האקדמיה הישראלית למדעים.

מיכאל איתן: מה הפעולה הזאת?

מיכאל איתן: מה אתם עושים בעניין הזה?

חגית מסר-ירון: בונים את השלד לחוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח.

מיכאל איתן: בונים את השלד לחוק?

מיכאל איתן: הרי יש כבר הצעת חוק שמונחת בפני הכנסת.

ענת מאור: ח"כ איתן, לא נכחת כאן כשהנושא כבר נדון.

מיכאל איתן: אני מבקש רק לומר שיש הצעת חוק מונחת.

מיכאל איתן: אני הגשתי הצעה כזאת.

מיכאל איתן: השלד כבר מוכן.

מיכאל איתן: ויש גם שרירים ובשר, היא חיה.

מיכאל איתן: יש בה נשמה, תפקידכם להפיח בה נשמה.

מתן וילנאי: ההצעה גוססת.

מתן וילנאי: אם היא לא תקבל הנשמה היא תעבור לשלב הבא, זה שאחרי הגסיסה.

נסים זאב: היא גוססת מבחינה תקציבית.

מתן וילנאי: היא לא גוססת תקציבית אלא קונספטואלית.

מיכאל איתן: אני שואל למה לעשות מאמץ כפול.

מיכאל איתן: זה יעלה בעוד שבוע או שבועיים.

ענת מאור: כרגיל, כשיש הצעת חוק פרטית והצעה ממשלתית, תמיד טוב לחבר ביניהן.

מיכאל איתן: בשמחה רבה.

חגית מסר-ירון: אני מבקשת לציין שתי יוזמות שהמשרד הוביל.

חגית מסר-ירון: הזכירו כאן את הפעלת המועצה הלאומית לקידום נערות ונשים למדע וטכנולוגיה.

חגית מסר-ירון: המועצה היא בשיתוף פעולה עם גורמים שונים, ביניהם הרשות למעמד האישה - ורונית לב-ארי, מנהלת הרשות, נמצאת אף היא כאן.

חגית מסר-ירון: הנושא התחיל לפעול ולחיות, ואנחנו מקימים כנס בנושא בסוף החודש, ב-29 בנובמבר.

חגית מסר-ירון: ברמת הפעילות של המשרד מבחינה תקציבית, הרי שהפעילות העיקרית היא בתשתיות.

חגית מסר-ירון: בתוכנית התשתיות מומנו השנה 208 פרויקטים בסך כולל של כ-71 מיליון ש"ח.

חגית מסר-ירון: ניתנו עוד 95 מלגות לדוקטורטים ופוסט-דוקטורטים להכשרת כוח אדם מקצועי ברמה גבוהה.

חגית מסר-ירון: שני הנושאים הללו מרכיבים מטבעם את תוכנית התשתיות, תחת המגבלות התקציביות הקיימות.

חגית מסר-ירון: הפעילות הבין-לאומית חשובה מאוד.

חגית מסר-ירון: המדינה היא הפלטפורמה הנכונה לתת למדע את הקשרים הבין-לאומיים שחיוניים להתפתחותו.

חגית מסר-ירון: משרד המדע הוא נקודת הקישור הטבעית לכל הפעילות הבין-לאומית: שותפות בארגונים, במתקנים – כמו בסרן.

חגית מסר-ירון: בנושא הזה יש פעילות רבה.

חגית מסר-ירון: שלישית, כפי שהזכירו השר והמנכ"ל נטפל גם בעדכון תוכנית התשתיות.

חגית מסר-ירון: בנושא הזה הוקמה ועדת היגוי חדשה.

חגית מסר-ירון: כבר עכשיו הוועדה מצביעה על כמה כיוונים: חיזוק ומיסוד מרכזי הידע התשתיתיים בתחומים המועדפים; והדגשת התשתית הבינתחומית – המדע והתשתיות הטכנולוגיות הן מטיבן בין-תחומיות וצריך לשנות את ההסתכלות על הנושא.

חגית מסר-ירון: אנחנו מובילים את הקו הזה גם בהכשרת כוח אדם וגם בעידוד קשרי מדע בין-תחומיים.

חגית מסר-ירון: המשרד יוזם בנושא זה פרויקט דגל מדעי-טכנולוגי: מחשב ידידותי שמבין עברית.

חגית מסר-ירון: זהו נושא בין-תחומי שיש לו השלכות טכנולוגיות, מדעיות וחברתיות.

חגית מסר-ירון: אנחנו רוצים להוביל אותו.

ענת מאור: לגבי המחשב דובר-העברית, איפה הנושא עומד?

ענת מאור: שומעת על העניין לראשונה.

חגית מסר-ירון: בדצמבר תתקיים פגישה עם מדענים שהנושא מעניין אותם.

חגית מסר-ירון: יחד נתווה תוכנית כדי להפעיל את הפרויקט.

חגית מסר-ירון: נתחיל בעברית ואחרי כן – ערבית.

מתן וילנאי: אני מבקש להדגיש שפרויקט הביוטכנולוגיה נקבע כפרויקט לאומי.

מתן וילנאי: יש צוות שעוסק בכך.

מתן וילנאי: לזכותו של ח"כ איתן יש לומר שבתקופתו כשר המדע החלה ההשקעה בתחום הזה והיא בעצם התשתית למחקר הביוטכנולוגי בארץ.

ענת מאור: לפני שלושה חודשים ניהלנו דיון עם פרופ' רוול שלא נמצא כאן.

ענת מאור: דנו בנושא הביוטכנולוגיה, וכמובן שהקו הזה נראה לנו מאוד נכון.

ענת מאור: אני רוצה גם להזכיר שאנשי הגליל והנגב ביקשו אז להיכלל כחלק מהמוקדים לפיתוח ושלא יופעלו רק מוקדים ברעננה, הרצליה ותל-אביב.

נחמיה לב ציון: בחמש השנים האחרונות, הארכנו את התוכנית בעוד שנה, והוספנו 4 מיליון דולר בכל שנה לקרן הלאומית למדע.

נחמיה לב ציון: היא עלתה מ20- מיליון דולר ל40- מיליון דולר השנה.

נחמיה לב ציון: היה לנו דיון עם הנהלת הקרן ונשיא האקדמיה הלאומית למדעים, וגם עם המנכ"ל שלה.

נחמיה לב ציון: דיברנו על החומש הבא.

נחמיה לב ציון: אנחנו כעת לקראת דיון עם האוצר על תוכנית החומש הבאה של ההשכלה הגבוהה.

נחמיה לב ציון: אנחנו מקווים להכפיל שוב את הסכום – והפעם להגיע, אם נצליח בכך, ל80- מיליון דולר.

נחמיה לב ציון: כלומר, הפעם המדרגות יהיו של 6-7 מיליון דולר בשנה.

נחמיה לב ציון: הקרן הלאומית למדע היא הקרן הגדולה ביותר היום.

מיכאל איתן: מה סך הכל התקציב למחקר ופיתוח מתוך התקציב השנה?

מיכאל איתן: מה המדדים שלכם?

נחמיה לב ציון: אנחנו נותנים לאוניברסיטאות במסגרת תקציב מחקר 1.2 מיליארד ש"ח.

נחמיה לב ציון: התקציב כולו הוא 5.3 מיליארד ש"ח.

מיכאל איתן: זו ירידה באחוז?

נחמיה לב ציון: זה נשאר שליש מההקצבה לאוניברסיטאות, אלא שהתקציב של ות"ת גדל בגלל התוספת למכללות, ושם אין מחקר.

מיכאל איתן: כלומר, אם מורידים את תקציב המכללות מדובר בשליש?

נחמיה לב ציון: התקציב הוא שליש מתקציבי האוניברסיטאות.

נחמיה לב ציון: לכך יש להוסיף סכומים נוספים שהות"ת מעבירה.

נחמיה לב ציון: בסכום שציינתי לא נכללת הקרן הלאומית למדע, השותפות שלנו במו"פ האירופי, "אינטרנט 2" – פרויקטים מהסוג הזה.

נחמיה לב ציון: הערה אחרונה לגבי המדיניות שלנו, ואני מקווה שהיא תאומץ גם על ידי הנהלת הקרן הלאומית למדע: בשנים האחרונות הקרן הגדילה את אחוז הזוכים מבין המגישים בקשות לסיוע.

נחמיה לב ציון: זה חשוב, כי צריך לעודד אנשים להגיש בקשות.

נחמיה לב ציון: הגענו ל-35% זוכים מבין המגישים, כמו ברוב הקרנות הגדולות בעולם.

נחמיה לב ציון: זהו השליש המצטיין.

נחמיה לב ציון: אם מגיעים לאחוז גבוה יותר כבר לא עוסקים רק במצטיינים.

נחמיה לב ציון: המגמה שכבר התחילה בשנים האחרונות והיא תתחזק בהמשך, היא שלא להגדיל בצורה ניכרת את מספר הזוכים, אך להגדיל את גובה המענק שכל חוקר מקבל.

אליעזר כהן: נשמע כעת את דבריו של אבי הר-אבן, מנהל סוכנות החלל הישראלית.

אבי הר-אבן: השר הזכיר בדברי הפתיחה שלו שההידרדרות בתקציבים לתשתיות קשורה גם לנושא החלל.

אבי הר-אבן: לפני כשנה וחצי קיימה הוועדה דיון בנושא החלל.

אבי הר-אבן: בעקבות זאת יצאה פנייה מטעם יו"ר הוועדה, נוסף לפניית השר, בבקשה לקבל מימון.

אבי הר-אבן: לא הייתה שום התייחסות למכתבים.

אבי הר-אבן: המצב הולך ומידרדר.

אבי הר-אבן: אנחנו פועלים בתחום קשרים עם התעשייה, מחקרים.

אבי הר-אבן: אנחנו מנסים לשלב עולים חדשים בנושא, וגם הסקטור הערבי משולב בתחום.

אבי הר-אבן: לגבי החינוך, הגברת המודעות בקרב הנוער: הנושא של טכנולוגיה באמצעות חלל הוא נושא אטרקטיבי מאוד, והוא אחד מהנושאים שאנחנו עוסקים בהם.

אבי הר-אבן: אנחנו מנצלים אירועים כמו שיגור האסטרונאוט כדי לעורר מודעות ולקדם את הנושא.

אבי הר-אבן: אך המצב הולך ומידרדר.

אבי הר-אבן: אנחנו מבקשים את סיוע הוועדה והתערבותה בכנסת, כדי שהנושא יזכה לטיפול תקציבי.

נסים זאב: מה התקציב שלכם?

אבי הר-אבן: התקציב הוא כ-2.5 מיליון ש"ח לשנה.

אבי הר-אבן: זה הידרדר בערך כמו תקציב התשתיות, באותו יחס.

אבי הר-אבן: הוא היה 4 מיליון דולר בשנת 1995, והגיע לפחות מ-700,000 דולר השנה.

אליעזר כהן: פרופ' זמירה מברך, המדענית הראשית במשרד החינוך, בבקשה.

זמירה מברך: ראשית, אני מניחה שכל המספרים כאן הם נומינליים.

זמירה מברך: הם לא מעודכנים.

אבי הר-אבן: לא, לא נכון.

זמירה מברך: סליחה.

זמירה מברך: ח"כ מאור דיברה על צביעת תקציבים במשרדים השונים.

זמירה מברך: לא שמעתי התייחסות של השר או המנכ"ל לכך.

זמירה מברך: האם נעשה ניסיון כזה?

זמירה מברך: האם רוצים לעבור לשיטת עבודה שכזאת, שלפיה כל משרד, בלי להגדיל את תקציבו הנתון, יקצה יותר למדען הראשי של המשרד?

מתן וילנאי: למשרד החינוך יש 22 מיליארד ש"ח, מה אני יכול לומר לשר החינוך?

זמירה מברך: כולנו הרי באותה סירה ורוצים את אותו דבר.

זמירה מברך: דיברנו על הנושא בפורום המדענים הראשיים ובהרבה שיחות עם השר.

מיכאל איתן: מה התקציב למחקר ופיתוח במשרד החינוך, לעומת השנה שעברה?

זמירה מברך: לא בדקתי לעומת השנה שעברה, אבל תקציב המשרד הוא 24 מיליארד ש"ח, ותקציב המחקר הוא בערך 8-10 מיליון.

זמירה מברך: המצב ברור, וזה היחס באחוזים – בעצם בפרומילים – גם במשרדים האחרים.

זמירה מברך: לכן אם תהיה החלטה גורפת שכל המשרדים יקצו חלק מתקציבם למחקר – בתחום המשרד עצמו, שלא לדבר על נושאים רב תחומיים – ממילא יגדל תקציב המחקר במדינת ישראל.

נסים זאב: משרד החינוך הוא המשרד היחיד, חוץ מהמשרד למדע, תרבות וספורט, שמשתתף במחקר?

זמירה מברך: לא, כמעט לכל המשרדים הממשלתיים יש מדען ראשי: משרד הבריאות, משרד הקליטה, משרד המשטרה וכו'.

זמירה מברך: המטרה היא שכל משרד יצבע חלק יחסי מהתקציב שלו לצורך מחקר בתחום שבו עוסק המשרד.

אליעזר כהן: ידבר כעת ד"ר ישראל זיידרמן, יו"ר איגוד סגל המחקר.

ישראל זיידרמן: קשה לבוא בתלונה לשר המדע,

מיכאל איתן: הוא שר המדע, התרבות והספורט.

מתן וילנאי: וב-50% מזמנו עוסק השר הזה בסוגיית ערביי ישראל.

ישראל זיידרמן: כאמור קשה לבוא בטרוניה לשר המדע, התרבות והספורט בתחום התקציב.

ישראל זיידרמן: הוא לא שר האוצר, אין זו סמכותו.

ישראל זיידרמן: אך יש נושאים שהם בסמכות בלעדית של משרד המדע, כמו המדענים שבשירות המדינה – שהם התשתית העיקרית של משרד המדע.

ישראל זיידרמן: המדענים מבצעים, מתכננים את עבודות המחקר.

ישראל זיידרמן: יש לי שלוש שאלות לשאול את השר בנושא זה.

ישראל זיידרמן: ראשית, לגבי מוסד מחקרי בשם אגודת הגליל.

ישראל זיידרמן: זהו מו"פ אזורי שעובדים בו מדענים ערבים, והוא ממוקם באזור ערבי.

ישראל זיידרמן: אני רוצה לשאול את השר למה כבר שנים רבות מתעכבת ההכרה במוסד זה כמוסד מחקר רשמי של המדינה.

ישראל זיידרמן: הרי כך אפשר יהיה לקבל מדענים בדרג המחקר ולהעניק תנאי עבודה הולמים למדענים הערבים שעובדים שם.

אליעזר כהן: אני מבין שזה קשור גם למשרד החינוך.

ישראל זיידרמן: לא, אין קשר למשרד החינוך.

ישראל זיידרמן: המו"פ הוא בסמכות הבלעדית של משרד המדע, התרבות והספורט.

ישראל זיידרמן: השאלה השנייה שברצוני לשאול נוגעת לפן אחר של תשתיות: מדוע השר ניתק את הקשר עם נציגות סגל המחקר במסגרת הדיונים של פורום המדענים הראשיים?

ישראל זיידרמן: השר הקודם שיתף את נציגות עובדי המחקר עצמם, והדבר הביא ברכה לשני הצדדים.

ישראל זיידרמן: מדוע הוחלט להוציאם מהפורום של המדענים הראשיים?

ישראל זיידרמן: שלישית אני מבקש לשאול לגבי חוק המולמו"פ.

ישראל זיידרמן: שלושת שרי המדע הקודמים שיתפו את סגל המחקר הממשלתי בדיונים ובהבנות ובניסוחים של החוק.

ישראל זיידרמן: מדוע הדבר לא נמשך גם בפעילות השר הנוכחי?

ישראל זיידרמן: שיתוף הפעולה עם האנשים שמבצעים בעצמם את עבודת המחקר הוא לדעתי מרכיב חשוב ומכובד בפעילויות הללו.

ישראל זיידרמן: אני מבקש לחזור לשאלה הראשונה: מה עם אגודת הגליל, מתי יינתן לה המעמד שיש למו"פים אחרים, שמאפשר העסקת אנשים בדרג המחקר?

מתן וילנאי: אני יכול לענות רק לגבי השנה האחרונה.

מתן וילנאי: אינני אחראי על השנים הקודמות.

מתן וילנאי: כל בר דעת יודע שמה שנגרר שנים הוא כנראה בעייתי.

מתן וילנאי: למשל המולמו"פ.

מתן וילנאי: ח"כ איתן אמר שהוא הניח את ההצעה על שולחן הממשלה.

מיכאל איתן: ההצעה מונחת על שולחן הכנסת.

מתן וילנאי: כבר במאי 1996 הונחה ההצעה על שולחן הממשלה.

מתן וילנאי: אחר כך טיפל בנושא ח"כ מיכאל איתן ואני עומד להניח את ההצעה בפעם השלישית.

מתן וילנאי: כיצד זה לא עברה ההצעה בפעם הראשונה, מדוע יש צורך בשלושה שלבים נפרדים?

מתן וילנאי: אם ננסח זאת בעדינות, הדבר מעורר מחשבה.

מתן וילנאי: כנראה שמסתתרים פה כמה דברים אחרים.

מתן וילנאי: אינני יודע מה מסתתר מאחורי העניין.

מיכאל איתן: אתה השר, עליך לברר זאת.

מתן וילנאי: אינני יודע, ואני מודה בכך.

מתן וילנאי: למרות שהודאה כזאת איננה מקובלת בפוליטיקה.

מיכאל איתן: אז אולי זהו פחד ממשהו שלא קיים?

מתן וילנאי: אני לא מפחד אלא מציין עובדה, וכנראה שכן קיים כאן משהו נוסף.

מתן וילנאי: בחמש שנים מונח החוק הזה שלוש פעמים – לכן כנראה שקורה כאן משהו.

מיכאל איתן: הנושא מעורר מחלוקת.

מיכאל איתן: הוא לא עבר כי יש בו בעיות וצריכות להתקבל החלטות.

מיכאל איתן: אבל אי אפשר לטעון שיש בעיות, לא יודעים מה הן, לא רוצים לדעת אותן ולא רוצים לטפל בהן.

מתן וילנאי: אלה לא הדברים שאמרתי.

מתן וילנאי: אילו היית מגיע בזמן היית שומע שאמרתי שאני מניח את החוק על שולחן הכנסת בפעם השלישית, ואני מקווה שהוא יעבור.

מיכאל איתן: אני אעזור לך בכך.

למדע, תרבות וספורט: אני בטוח בכך.

למדע, תרבות וספורט: עזרתך גם תועיל, אני יודע זאת.

למדע, תרבות וספורט: אני מעריך מאוד את המאמצים, למרות שאנחנו לכאורה משני צידי המתרס.

למדע, תרבות וספורט: לגבי מו"פ הגליל: המו"פ מקבל טיפול ייחודי שלנו.

למדע, תרבות וספורט: היו שם בעיות שלא קשורות אלינו, של מעבר ממקום למקום.

למדע, תרבות וספורט: באו אלינו בבקשה שנשלם את "שכר הדירה" כתוצאה מהמעבר.

למדע, תרבות וספורט: המשרד לא נושא בהוצאות אלה.

למדע, תרבות וספורט: המעבר היה בצדק, כי התנאים היו בלתי אפשריים, אבל אפשר היה לעשות את זה אחרת.

למדע, תרבות וספורט: בוודאי שלא נעניש את מו"פ הגליל על כך, ואנחנו נתמוך בהם.

למדע, תרבות וספורט: התקציב שלהם גדל רק עכשיו, והוא יגדל עוד בעתיד.

למדע, תרבות וספורט: אני מציב לעצמי למשימה, במסגרת כלל הטיפול במגזר הערבי, לא רק לחזק את מו"פ הגליל אלא להגדיל אותו בצורה משמעותית כי הוא כלי מרכזי גם לפריפריה וגם למגזר הערבי.

למדע, תרבות וספורט: לגבי יתר הנושאים – אינני מבין מה השאלה בנושא זה.

למדע, תרבות וספורט: בכל אופן, העניין קשור לפורום המדענים, והמדענית הראשית תענה על כך.

חגית מסר-ירון: הנוכחים פורום המדענים הראשיים נקבעו בהחלטת ממשלה.

חגית מסר-ירון: סגל המחקר לא נכלל בה.

חגית מסר-ירון: יכול להיות שבעבר הסגל הוזמן, אבל העניין מעוגן בהחלטת ממשלה, ואין זו החלטה של שר כזה או אחר.

חגית מסר-ירון: גם לגבי התייעצויות בחוק המולמו"פ – סגל המחקר הממשלתי הוא חלק מהמחקר הממשלתי, ובתפיסה הבסיסית פורום המדענים הראשיים מייצג את המחקר הממשלתי.

חגית מסר-ירון: בתוך הפורום קיימים גם גורמים שקשורים לכל המשרדים.

חגית מסר-ירון: כל הקשר נעשה דרך המדענים הראשיים שנוכחים בפורום.

חגית מסר-ירון: במשרדים שבהם אין מדען ראשי יש נציג אחר, אבל לכל משרדי הממשלה יש ייצוג.

חגית מסר-ירון: לגבי חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח, היה גם דיון ברמה הפתוחה יותר וגם התקיימו דיונים בפורום המדענים הראשיים.

חגית מסר-ירון: מי ששייך למערכת, יש לו נתיב איך להגיע לשם.

חגית מסר-ירון: לגבי אגודת הגליל, האם השאלה הייתה מדוע לא הופכים את מו"פ הגליל למכון ממשלתי, כדי שאפשר יהיה להעסיק שם עובדי מחקר ממשלתיים?

ישראל זיידרמן: לא, להפך, כדי להעסיק אנשים במו"פ האזורי צריך לתת להם את ההכרה.

ישראל זיידרמן: זה לא שאלה תקציבית.

אילן חת: אין מקום לדון בכך כעת.

אילן חת: יושבים כאן הרבה משתתפים וזהו נושא נקודתי של המו"פ בגליל.

חגית מסר-ירון: עקרונית, מרכזי המו"פ האזוריים הם מרכזים עצמאיים, עמותות.

חגית מסר-ירון: משרד העבודה, לאור החשיבות של המו"פים, תומך בהם ונותן להם משאבים ומעודד את פעילותם.

חגית מסר-ירון: אין אלה מוסדות ממשלתיים ולכן העובדים שלהם אינם עובדי ממשלה.

חגית מסר-ירון: יש להם את העצמאות שלהם, כפי שצריך להיות במינהל תקין.

ישראל זיידרמן: למה בכל המו"פים היהודיים המצב אחר?

מתן וילנאי: זה לא הזמן לדון בנושא.

מתן וילנאי: לא באנו לתחקר את מו"פ הגליל.

מתן וילנאי: יושבים כאן עשרות הגליל שבאו לדון בנושאים אחרים.

מתן וילנאי: ניתן את התשובה בזמן ובמקום המתאים.

מתן וילנאי: המדענית הראשית תכין את התשובה.

חגית מסר-ירון: מכיוון שוועדת המדע של הכנסת עסקה בנושא, חשוב לי לציין שמבחינה תקציבית המו"פים התחילו את השנה בתקציב גרוע מאוד, אך בחודש האחרון הצלחנו לתגבר את התקציב שלהם ממשאבים פנימיים של המשרד ומשאבים אחרים.

חגית מסר-ירון: עד עתה כולם קיבלו הגדלה גורפת של 30% בתמיכה ואנחנו מתכוונים להוסיף הגדלה חד פעמית של עוד כ-20%, כדי לסגור פערים.

חגית מסר-ירון: לא הבטחנו את הסכומים כל עוד לא נמצאו בכיסנו, אבל מרגע שהכסף היה אצלנו מצאנו את הדרך להוסיף תקציבים.

ענת מאור: אקריא כעת את סדר הדוברים הבאים.

ענת מאור: תשובות יינתנו בסוף לכולם: רונית לב ארי, מנהלת הרשות למעמד האישה; ד"ר ג'מאלה מחאג'נה ממו"פ הגליל; ח"כ מיכאל איתן; ד"ר חסן עזאיזה, מנכ"ל מו"פ הגליל; אהרון גדנקן, יו"ר הוועדה הלאומית לחומרים מתקדמים וטכנולוגיות כימיות; ארנה ברגרזון, מ"מ המדענית הראשית במשרד איכות הסביבה.

ענת מאור: אבקש מכל אחד למקד את דבריו, אם אפשר.

רונית לב ארי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לומר כמה מילים: מן הידועות הוא כי לא תמיד נשים בתפקידים בכירים מודעות לנושא נשים.

רונית לב ארי: אני מברכת על המינוי של פרופ' חגית מסר-ירון שהקימה את המועצה הלאומית לקידום נערות ונשים למדע ולטכנולוגיה - שאחרי החשיפה יום העיון אני מקווה שכל מדינת ישראל תשמע עליה.

רונית לב ארי: זהו ביטוי יוצא מן הכלל למודעות ורצון אמיתי לקדם נשים בטכנולוגיות ומדע.

רונית לב ארי: אנחנו כרשות נשתף פעולה, עם תקציב של 2.1 מיליון ש"ח - תקציב צנוע מאוד לעומת הסכומים שהוקצבו למחקר במשרד החינוך.

רונית לב ארי: אך הכלה תשתדל להביא ממיטב תכונותיה.

רונית לב ארי: אין הרבה כסף אבל יש שיתוף פעולה, וחשוב שיידעו על הפעילות.

ענת מאור: תודה.

ענת מאור: בתור יושבת ראש ועדה אני נעלבת ששוכחים לציין גם את פעילות הוועדה בנושא.

ענת מאור: אני חשה מחויבות חזקה כלפי הנושא.

ענת מאור: בפתיחת הישיבה ציינתי גם שקיימתי ישיבה עם הוועדה למעמד האישה ונקיים גם ישיבת מעקב.

ענת מאור: נוסף על הפורום החשוב שהמדענית הקימה יש עוד שני פורומים חשובים שאנחנו מנצלים לעניין: פורום לקידום נשים בהשכלה הגבוהה – התנהלו שם כבר שתי ישיבות, אחת מהן ישיבת מעקב.

ענת מאור: נעשית שם עבודה רצינית מאוד בראשות פרופ' נינה תורן.

ענת מאור: גם הם משתפים פעולה בכל מה שנקרא "תקרת זכוכית" בהשכלה הגבוהה.

ענת מאור: הפורום השני הוא נש"ר – רשת נשים באינטרנט מקודם מאוד.

ענת מאור: אלה נשים שעושות פעילות חשובה בתחום.

ענת מאור: גם ח"כ מיכאל איתן שהוא יו"ר הוועדה בנושא האינטרנט מעורב בעניין.

ענת מאור: על כל הפעולה המשותפת נקיים המשך עבודת מעקב.

רונית לב ארי: התלבטתי אם להזכיר את שמך, ח"כ ענת מאור, אבל את צריכה לקבל זאת כמחמאה.

רונית לב ארי: אנחנו רואים כמובן מאליו את פעילותך בקרב נשים.

רונית לב ארי: אך פעילותה של מדענית ראשית היא לא מובנת מאליה.

רונית לב ארי: לכן זו מחמאה בשבילך – שכן את ידועה בפעילות שלך בקרב נשים.

ג'מאלה מחאג'נה: בוקר טוב.

ג'מאלה מחאג'נה: אני כאן על תקן מדען ערבי.

ג'מאלה מחאג'נה: אני יודע מידע אישי שיש הרבה כמוני.

ג'מאלה מחאג'נה: לצערי רובם המדענים הערבים נמצאים בארצות אחרות.

ג'מאלה מחאג'נה: אני עצמי חזרתי ארצה לפני שנתיים, וחשבתי להשתלב כאן.

ג'מאלה מחאג'נה: כנראה שזה לא כל כך הולך.

ג'מאלה מחאג'נה: בתקופה האחרונה כולם מדברים על קיפוח האוכלוסייה הערבית בתחומים שונים.

ג'מאלה מחאג'נה: התחום שבו הקיפוח צועק לשמים הוא דווקא המדע.

ג'מאלה מחאג'נה: בכל האוניברסיטאות בישראל יש 6,000-7,000 מרצים וחוקרים.

ג'מאלה מחאג'נה: מתוכם יש 35 מדענים.

ג'מאלה מחאג'נה: דיברו כאן על מו"פים לערבים.

ג'מאלה מחאג'נה: אתם יודעים כמה עובדים במו"פ הגליל?

ג'מאלה מחאג'נה: שני אנשים, אני וד"ר חסן עזאיזה.

ג'מאלה מחאג'נה: מדובר על 37-40 חוקרים.

ג'מאלה מחאג'נה: אני עוסק בפיתוח תכשירים נגד סרטן וד"ר עזאיזה בחקלאות.

ג'מאלה מחאג'נה: תחומים שונים.

ג'מאלה מחאג'נה: יש לנו יותר מ-600 מדענים ערבים שסיימו לימודים באוניברסיטאות בארץ.

ג'מאלה מחאג'נה: סיימתי בי"ס לרפואה באוניברסיטה העברית.

ג'מאלה מחאג'נה: בתום התואר שלי הייתי מתרגל – השתלבתי בכל התחומים.

ג'מאלה מחאג'נה: שמעתי רבות מנציגים של ות"ת, אני לא זוכר את שמותיהם, אבל בוועדות של ות"ת אומרים שאם ייפתחו השערים בפני מדענים ערבים הרמה תרד.

ג'מאלה מחאג'נה: אבל אני סיימתי את לימודיי בהצטיינות באוניברסיטה העברית.

ג'מאלה מחאג'נה: מדוע כעת הפכתי לנטל?

ג'מאלה מחאג'נה: כולנו יודעים שלא טוב לערב מדע ופוליטיקה.

ג'מאלה מחאג'נה: מדע הוא נושא משותף לכולם.

ג'מאלה מחאג'נה: עבדתי בחברת תרופות גדולה, שיש לה תרופה נגד סרטן.

ג'מאלה מחאג'נה: והגעתי ארצה כדי לעבוד באותו נושא.

ג'מאלה מחאג'נה: זהו נושא שאין לו גבולות לאומיים או ארציים.

ג'מאלה מחאג'נה: אם אנחנו רוצים לנהל דו-קיום – דווקא המדע הוא התחום המתאים ביותר.

ג'מאלה מחאג'נה: דיברו כאן על צביעת תקציבים.

ג'מאלה מחאג'נה: חשוב לדעת שהאוכלוסייה הערבית, שהיא בערך 20% מאוכלוסיית המדינה, מקבלת מעט תקציבים מאוד בתחום המדע.

ג'מאלה מחאג'נה: הסכומים אפסיים.

ג'מאלה מחאג'נה: תקציב משרד המדע הוא 71 מיליון – תקציב נמוך מאוד, בוודאי בממדים של מדינות אחרות – אבל כמה מתוך זה מגיע לאוכלוסייה הערבית?

ג'מאלה מחאג'נה: אנחנו, כמוסד, מקבלים 580,000 ש"ח.

ג'מאלה מחאג'נה: לא הייתה לנו שום בעיה עם המשרד, מדובר בכמה אלפי שקלים.

ג'מאלה מחאג'נה: כל מדען כאן יודע שאי אפשר לקיים מעבדה ללא מכשיר למים מזוקקים.

ג'מאלה מחאג'נה: לנו, המו"פ האזורי אגודת הגליל, אין מכשיר לזיקוק מים.

ג'מאלה מחאג'נה: אנחנו מביאים את המים המזוקקים מרמת הגולן.

ג'מאלה מחאג'נה: יש לנו שם חברים שמזקקים אצלם את המים ושולחים לנו.

ג'מאלה מחאג'נה: אין לנו את התשתית הבסיסית המינימלית אחרי 50 שנה.

ג'מאלה מחאג'נה: בארה"ב היה לי תקציב של כמעט מיליון דולר שיכולתי להוציא, אך כאן אין מכשיר למים מזוקקים.

12961: זה לא בגלל משרד המדע.

ג'מאלה מחאג'נה: אני לא מאשים את משרד המדע, אני מספר על המצב הקיים.

מתן וילנאי: אנחנו מסייעים לכם מעל ומעבר.

מתן וילנאי: מה שאתה אומר נכון, צריך לסייע.

מתן וילנאי: אך אני ממליץ ליו"ר שזה לא יהפוך לדיון סקטוריאלי.

ענת מאור: אני מאפשרת לכל אחד לדבר, אבל אני מקבלת את דבריך.

ג'מאלה מחאג'נה: כל העובדות האלה אינן חדשות.

ג'מאלה מחאג'נה: השר הראשון ששמע עליהן היה בנימין בגין.

ג'מאלה מחאג'נה: כשהוא שמע על כך בתוכנית טלוויזיה הוא הזדעזע והחל לפעול במשרדו.

ג'מאלה מחאג'נה: אך כמה שבועות אחרי שהתחיל בפרויקט הזה הוא התפטר.

ג'מאלה מחאג'נה: מאז אנחנו לא רואים שום התקדמות בתחום קידום המדענים הערבים, והניסיון לתת להם הזדמנות שווה.

מיכאל איתן: אני חושב שאנחנו מחטיאים כאן בדיון, עם כל ההבנה שלי לבעיות המדע בסקטור הנשים והערבים.

מיכאל איתן: חסרה תפיסה ממשלתית – וגם בכנסת – של מדינה מודרנית, שצריכה להיערך לתכנון וארגון הפעילות שלה בתחום המדע, המחקר והפיתוח.

מיכאל איתן: תקציב משרד המדע הוא באמת שולי.

מיכאל איתן: הוא כבר לא משרד המדע, משרד המדע בוטל, והיום זה משרד המדע, התרבות והספורט.

מיכאל איתן: מדוע זה כך?

מיכאל איתן: אין לכך כל הסבר הגיוני או מדעי.

מיכאל איתן: קשקוש.

מיכאל איתן: זה עלבון למדע, ששידכו אותו בצורה מטומטמת לשני גורמים שלא קשורים אליו.

ענת מאור: אני מכירה שר לשעבר שהציע לסגור את המשרד.

מיכאל איתן: בהחלט.

מיכאל איתן: אני כשר המדע הצעתי לבחון בצורה הגיונית את צרכי המדע בישראל ולקדם את המדע באמצעות הסרת הכתם המביש של שידוך מו"פ ומדע לאנשים שלא מבינים מה צריך לעשות ולא מתעסקים בדברים הנכונים, ומחזיקים בנושא כסרח עודף ומקטינים בכל פעם את התקציב.

מיכאל איתן: אין היום משרד מדע.

מיכאל איתן: תקציב המדע במדינה הוא מיליארדים רבים.

מיכאל איתן: יש מדע בישראל.

מיכאל איתן: אך הוא מפוזר בכל מיני מקומות.

מיכאל איתן: משרד המדע הוא הגורם הכי פחות קובע והכי פחות בעל אמצעים בכל מה שקשור למדע בישראל.

מיכאל איתן: אין משרד מדע, אלא משרד מדע, תרבות וספורט - לא ברור למה.

מיכאל איתן: אני כשר מדע הצעתי לבחון את הדבר בצורה רציונלית.

מיכאל איתן: המחקר והפיתוח בכל העולם מתחלק לשני ענפים מרכזיים: הראשון קשור למוסדות החינוך וההשכלה הגבוהה, והוא עוסק יותר במחקר ופיתוח בסיסיים.

מיכאל איתן: השני קשור למחקר ופיתוח שימושיים, שמתייחסים בדרך כלל לנושא היישומי.

מיכאל איתן: ברוב המדינות זוהי החלוקה.

מיכאל איתן: אני לא נגד משרד מדע – הלוואי שהיה במדינת ישראל משרד מדע שקובע מדיניות והייתה לו יכולת קביעה לגבי התארגנות המדע במדינה.

מיכאל איתן: על שליטה בתקציבים כבר לא מדברים – אבל לפחות שתהיה יכולת תאום.

מיכאל איתן: מנכ"ל המשרד נחמן שי טוב בהסברה.

מיכאל איתן: מיד נשמע אותו מסביר.

12961: אלה דווקא טיעונים שמוצאים חן בעיני.

12961: אני אשתמש בהם.

מיכאל איתן: אני מסתכל היום על תקציב המדינה, ואני מצפה – גם משר המדע וגם מוועדת המדע – לדרוש שינוי משמעותי.

מיכאל איתן: אני מכיר את האילוצים, את הפוליטיקה.

מיכאל איתן: אני לא בא בטענות למר מתן וילנאי שהוא לא יכול לקבל יותר מ-119 מיליון ש"ח לתשתיות.

מיכאל איתן: אבל הייתי מצפה שייזמו דיון בדיוני התקציב של הממשלה, שיקבעו שלוש שעות שבהן מסתכלים על המחקר הבסיסי, על המחקר המעשי – איך הדברים משתלבים.

מיכאל איתן: שיבדקו האם אפשר לקבוע סדרי עדיפויות לאומיים, שיוחלט מה משמעותה של ההחלטה שביוטכנולוגיה ותקשוב ומידע וכו' הם נושאים מועדפים, שייקבע במה זה בא לידי ביטוי בתקציבי במשרדים אחרים.

מיכאל איתן: מה הזיקה בין המחקר והפיתוח שנעשים במערכת הביטחון והנושאים האזרחיים?

מיכאל איתן: האם מישהו במערכת מקיים דיונים שכאלה?

מיכאל איתן: וכיצד צריך לשלב בין המחקר באוניברסיטאות לבין המחקר שנעשה לצרכים יישומיים על ידי המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה?

מיכאל איתן: נכון, יש שיתופי פעולה, אבל איפה הראייה של הממשלה?

מתן וילנאי: כמה דיונים כאלה קיימת בהיותך בתפקיד?

מתן וילנאי: כוונתי לדיונים ברמת הממשלה.

מיכאל איתן: הרעיון שלי היה, וגם היום אני אומר זאת: חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח הוא אחד הכלים לעצב מדיניות לאומית.

מיכאל איתן: חלמתי, שלקראת הדיונים על התקציב נעלה את הנושא בדיוני הממשלה.

מתן וילנאי: האם הגשמת את חלומך?

מיכאל איתן: אני ממשיך להיאבק בו גם עכשיו, ליד השולחן הזה.

מיכאל איתן: אסכם את דבריי: יש כאן הרבה אנשים שהמדע חשוב להם.

מיכאל איתן: לכל אחד מהם יש בעיה קטנה מאוד, והוא רוצה להעלות אותה כרגע.

מיכאל איתן: אך מה שחסר בדיון הזה הוא הערכה של משרד המדע, שיספר מה קורה במדע בשנה הבאה, מה קורה במעבדות בכל רחבי המדינה.

מיכאל איתן: ה-119 מיליון לא משנים כעת.

מיכאל איתן: תקציב המדע והפיתוח הוא אולי 8 מיליארד ש"ח!

מתן וילנאי: התקציב הוא 10 מיליארד ש"ח.

ענת מאור: דיברנו על כך בתחילת הישיבה, כשלא נכחת.

מיכאל איתן: גם אם דיברו כשלא נכחתי, צריך לדבר על הדברים הכוללים.

חסן עזאיזה: אני מכיר רק מו"פ אחד מבין 10 המו"פים שמשרד המדע הכיר.

חסן עזאיזה: הבעיה היא לא רק שלי, אלא גם של אחרים.

חסן עזאיזה: השנה היו כ-4 מיליון ש"ח לתמיכה שוטפת במו"פים.

חסן עזאיזה: בשנה הבאה יהיו 3 מיליון ש"ח לתמיכה שוטפת במו"פים.

חסן עזאיזה: 11 מו"פים ו-3 מיליון ש"ח.

חסן עזאיזה: המו"פים נמצאים בכל הארץ – מהצפון עד הדרום.

חסן עזאיזה: אולי נעשתה טעות בהקמת המו"פים.

חסן עזאיזה: בחלק מהם עובדים בני מיעוטים ובחלקם יש עובדים חדשים.

חסן עזאיזה: הם באו כדי לעבוד, להקים מו"פ, ולהתקדם לתעשייה.

חסן עזאיזה: היום מדברים על מדע ותעשייה וטכנולוגיה יחד.

חסן עזאיזה: מה משרד המדע עושה במידה שהוא מעוניין שאלה יהיו בעתיד מו"פים מצליחים.

אהרון גדנקר: מה הבשורה שמעבירים לשטח?

אהרון גדנקר: שהתקציב הוא 119 מיליון לתשתיות ואין סיכוי לשינוי?

אהרון גדנקר: או אולי יש מקום לשתדלנות, לפעילות כלשהי כדי להגדיל את התקציב?

אהרון גדנקר: יש לי הצעה תמימה לגבי התשתיות - לי נוגע רק התקציב הזה.

אהרון גדנקר: אולי צריך לשכנע את מי שצריך לשכנע בגישה הבאה: הנשיא קלינטון החליט בשנה שעברה על יוזמה לאומית בתחום מדעי מסוים (במקרה זה התחום שבו אני עוסק ולכן לא אציין אותו, כדי שלא יטענו כלפיי שאני גורר את ההצעה לכיוון שלי).

אהרון גדנקר: אולי כדאי להציע לשר האוצר שיחליט על יוזמה לאומית בנושא כלשהו – ביוטכנולוגיה, אלקטרואופטיקה או כל דבר אחר – ואז יועברו כספים נוספים לתשתיות בתחום חדש.

אהרון גדנקר: אולי כך נצליח.

אהרון גדנקר: ירידה קטנה בתקציב או שמירה על הקיים הן בבחינת עצירה.

אהרון גדנקר: אין לאן ללכת, זה ייאוש.

אהרון גדנקר: יש אנשים שנושאים בכיסם מכתבים של משרד המדע, שלפיהם מאושרים להם סכומים להמשך מחקר.

אהרון גדנקר: והאוניברסיטאות לא מקבלות כסף, ואין להן מנין לשלם לעובדים.

אהרון גדנקר: אני לא מרחיב בנושא זה כעת, כי אולי זה נושא סקטוריאלי.

אהרון גדנקר: אני עוסק בשאלה הכללית.

ארנה ברגרזון: התקציבים למו"פ במשרדי הממשלה השונים הם נמוכים מאוד - מהנמוכים במדינות המתקדמות.

ארנה ברגרזון: כתוצאה מכך נוצר מצב של רפיון ידיים בכל מה שקשור להצעות מחקר של מדענים באקדמיה.

ארנה ברגרזון: הגשת ההצעה כרוכה בהשקעה רבה, ואם בסופו של דבר הסיכוי לקבל מינוי הוא קטן מאוד או אולי אפסי, זה גורם להרבה מדענים להתייאש מלהגיש הצעות מחקר.

ארנה ברגרזון: במשרד לאיכות הסביבה התקציב למו"פ הוא 3 מיליון ש"ח לשנה.

ארנה ברגרזון: מתוך זה יש התחייבות למימון ל-3 שנים.

ארנה ברגרזון: במצב הנוכחי אנחנו יכולים לממן 5 הצעות מחקר בשנה.

ארנה ברגרזון: זה אבסורד.

ארנה ברגרזון: מגיעות עשרות הצעות מחקר בכל שנה.

ארנה ברגרזון: אם בשנה אחת מדען לא מקבל מימון, וכך גם בשנה השנייה – הרי שבשלישית הוא מתייאש מלהגיש את ההצעה.

ענת מאור: אסכם כעת את הדברים.

ענת מאור: אני רוצה להודות לשר, למנכ"ל ולמדענית הראשית על הצגת התוכנית, אני רוצה להודות גם למדענים הראשיים ולכל מי שהגיע.

ענת מאור: אנחנו מכירים את הדינמיקה.

ענת מאור: בעצם המשוכנעים יושבים כאן.

ענת מאור: כמו שאמר כאן בצדק אהרון גדנקן, צריך להפעיל לחץ.

ענת מאור: אני רוצה לסכם את הנושאים שצריכים להתמקד בהם: הנושא הראשון הוא חיזוק המדע.

ענת מאור: אנחנו לא חיים בבועה, הנושא הוא קריטי.

ענת מאור: אנחנו לא מתכוונים לחדש את הדיון על נחיצותו של משרד המדע, כי הוחלט שיהיה משרד מדע.

ענת מאור: כשמדברים על מדע, ברור שמדברים על המכלול: על 10 מיליארד, ועל המועצה להשכלה גבוהה ועל משרד המסחר והתעשייה – על כל התפיסה הרחבה, שבלי קיומו של משרד הייתה רק יכולה לסגת עוד.

ענת מאור: ברור שהנושא אינו מובן מאליו, למרות שהוא צריך להיות כזה.

ענת מאור: צריך לחזק את תחום המדע.

ענת מאור: ולמרות שהדיון נמצא בוועדת הכנסת, לא מקובל עלי שכל המאבק יהיה רק בזירת הכנסת, יש חמש זירות ואני אפרט אותן.

ענת מאור: הזירה הראשונה, היא המשרד.

ענת מאור: יש צורך בהידברות עם שר האוצר, באופן פורמלי ובלתי פורמלי, וניסיון להגיע לשינוי.

ענת מאור: הזירה השנייה היא הכנסת.

ענת מאור: אנחנו נסייע כמובן.

מיכאל איתן: מה אפשר לעשות?

ענת מאור: נסייע בהסתייגויות לתקציב המדינה.

מיכאל איתן: עוד 2-3 מיליון הם לא הבעיה כרגע.

ענת מאור: אני מסכמת כרגע, ואתייחס גם לדברים שעולים כעת.

ענת מאור: אני מבקשת ממנהלת הוועדה לכתוב ליו"ר ועדת הכספים בבקשה לתיקונים לסעיף.

ענת מאור: התפיסה הכוללת היא להיאבק על יותר תקציב.

ענת מאור: הייתה לנו ישיבה לפני חודשיים ואנחנו מנסים לעשות את זה.

ענת מאור: אני אמנם לא מתפארת במצב הנוכחי, אבל כפי שהשר אמר, גם בלימת הירידה היא הישג.

ענת מאור: לא ציינתי זאת בישיבה הזאת, אבל חשוב להזכיר שלפני חודש הייתה בכלל הצעה לרפורמה, שניסתה לרוקן את המשרד מתוכן.

ענת מאור: פרופ' חגית מסר-ירון, המדענית הראשית, ניהלה את המאבק הזה.

ענת מאור: גם אנחנו סייענו בכך כוועדה – דיווחתי על כך בישיבה הראשונה.

ענת מאור: צריך לעבוד בשלבים.

ענת מאור: קודם כל, להוסיף כמה שניתן למשרד המדע.

ענת מאור: שנית, התבשרנו שהאוצר יעמוד בהתחייבויותיו לות"ת, לגבי התוכנית שסוכם עליה בתחום המחקר המדעי.

ענת מאור: גם משרד המסחר והתעשייה צריך לפעול – בכל הכיוונים.

ענת מאור: אני חוזרת לפרט את חמשת הערוצים החשובים: הערוץ הראשון הוא המשרד.

ענת מאור: שנית, הוועדה: עלינו לפנות לוועדת הכספים ולעשות את המאבק שלנו.

ענת מאור: נשמח לקבל הצעה באיזה היקף לדון ומה כדאי לבקש, כדי שבקשותינו יהיו ריאליות.

ענת מאור: שלישית, המדענים הראשיים: אסור להשאיר את המאבק למעלה – אלא כל מדען ראשי במשרדו חייב במאבק הפנימי אצלו.

ענת מאור: הדגשתי את זה גם בפורום המדענים הראשיים.

ענת מאור: מי שמעוניין בסיוע במכתב שלנו כוועדה מתבקש לפנות אלינו.

ענת מאור: רביעית, אני פונה לכל המומחים כאן – עליכם להיעזר בתקשורת.

ענת מאור: יש חשיבות אדירה לתקשורת.

ענת מאור: צריך לכתוב מכתבים למערכת, לנסות ליזום חשיפה תקשורתי.

ענת מאור: הייתה לנו ישיבה שלמה על נושא ההסברה.

ענת מאור: נכון, כמו שאמר המנכ"ל, שזו פעילות לטווח ארוך, אבל בכל זאת צריך לחשוב על המצב הנוכחי.

12961: המסבירנים הכי טובים יושבים כאן בחדר.

12961: אלה האנשים שפועלים בתחום המדע.

דגניה כהן: אבל אין להם כלים לכך.

ענת מאור: לכך בדיוק התכוונתי, לאנשי המדע שבחדר.

ענת מאור: אני פונה לכל אחד ואחד להגיע בכל דרך לתקשורת כדי להציל את הנושא.

ענת מאור: הערוץ החמישי הוא התפקיד החדש במשרד, סמנכ"ל להסברה ולקשרים בין-לאומיים, שאנחנו כמובן מברכים עליו.

ענת מאור: לגבי סדרי העדיפויות של המשדר: רשמנו לפנינו את הודעת השר.

ענת מאור: אנחנו מברכים על כך שיעד קידום ערביי ישראל, הפריפריה והנשים ימשיך להיות גבוה בסדר העדיפויות.

ענת מאור: אנחנו לא מבקשים כעת תשובה מדויקת, אך ברצוננו לברר איך במהלך ההיערכות התקציבית נותנים מענה לכל אחד משלושת הנושאים הללו, לרבות הבעיות שהועלו כאן.

ענת מאור: רשמנו לפנינו שהחוק למועצה לאומית למחקר ופיתוח יונח במהלך מושב החורף, ושתשולב בו חקיקה פרטית שהונחה על ידי חברי ועדה.

מתן וילנאי: אני מבקש להעיר מספר דברים בקצרה.

מתן וילנאי: ראשית, אני מקבל את הרעיון של ח"כ איתן, לגבי הדיון שצריך לעשות בממשלה.

מתן וילנאי: הוא לא הצליח בזה, גם אני לא, ולא במקרה.

מתן וילנאי: אני ממליץ לוועדת המדע להעלות את הנושא, וגם אני אעלה אותו בוועדת השרים.

מתן וילנאי: לוועדת השרים יש הרי משקל בסופו של דבר.

מתן וילנאי: שנית, לגבי התקציב: הצלחנו לכופף את משרד האוצר בכסף גדול של 50 מיליון ש"ח בנושא חוק הקולנוע רק בעזרת ח"כ יורי שטרן וחברי ועדת החינוך.

מתן וילנאי: הוועדה שינתה את חוק הקולנוע והפכה החלטת ממשלה.

מתן וילנאי: ח"כ ענת מאור, את ותיקה ממני, אפשר לעשות את זה.

מתן וילנאי: אני מבקש לעשות את אותו מהלך בנושא התשתיות למדע.

מתן וילנאי: בנושא זה האמת נמצאת באמצע, בין משרד האוצר לבין משרד המדע.

מתן וילנאי: גם אנחנו אשמים.

מתן וילנאי: אין טעם בלברר מי אשם אלא צריך לתת לנושא דחיפה.

מתן וילנאי: מדובר ב-כ40 מיליון ש"ח, זה לא סכום בשמים, ולא ממוטט את תקציב המדינה.

מתן וילנאי: הסכום הזה זניח בתקציב המדינה וצריך לעשות את זה.

מתן וילנאי: זה חלק מהמסר שצריך להוריד לשטח, וכאן אני מגיב לדבריו של אהרון גדנקן.

מתן וילנאי: שלישית, וגם זה כתגובה לדברי אהרון גדנקן, אין 119 מיליון ש"ח לתשתיות אלא כ-80

מתן וילנאי: מיליון ש"ח, כי היתר מיועד לנושאים אחרים במשרד.

מתן וילנאי: המסר שלנו לשנת 2001 הוא נושא הביוטכנולוגיה.

מתן וילנאי: לכך צריך להעניק כספים נוספים, גם ממשלתיים וגם חיצוניים.

מתן וילנאי: הכרזנו על הביוטכנולוגיה כפרויקט לאומי.

מתן וילנאי: יש ועדה שעוסקת בזה.

מתן וילנאי: לדעתי, בחודש הראשון של שנת העבודה, נגדיר את זה בצורה ברורה.

מתן וילנאי: זה יעד לשנים הקרובות.

מתן וילנאי: עסקנו בהיי-טק בעשור האחרון, והביוטכנולוגיה תהיה המוקד בעשור הקרוב.

מתן וילנאי: בזה נעסוק.

מתן וילנאי: רביעית, המו"פים האזוריים אינם שגיאה.

מתן וילנאי: אני לא מקבל את הסכומים המצחיקים שפורטו כאן.

מתן וילנאי: השנה יתקבלו כ-50% יותר ממה שהוחלט בתחילת השנה.

מתן וילנאי: אני מתכוון להגדיל את זה בשנה הבאה, אני לא יודע איך, אבל חייבים לעשות את זה.

מתן וילנאי: המו"פים הם כלי חשוב מאוד, כפי שכבר ציינתי קודם.

מתן וילנאי: חמישית, חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח הוא יעד.

מתן וילנאי: אנחנו נקדם אותו.

מתן וילנאי: אני מקווה שנביא אותו לידי גמר.

מתן וילנאי: אחרי זה הדיון יהיה בכנסת עם כל המשמעויות.

מתן וילנאי: דבר אחרון הוא נושא החלל: אלה סכומים קטנים, שצריך להשיג אותם.

מתן וילנאי: אני יודע מה נעשה במערכת הביטחון בנושא הזה.

מתן וילנאי: שם מושקעים סכומים מתאימים לנושא, אבל התחום שלנו היא בעיקר בתמיכה בחינוך – ואפשר לשלב פה גם עולים חדשים וגם לפעול מהמרכז, בטכניון למשל.

מתן וילנאי: אין שום סיבה שלא נוכל לקיים את זה כמו שצריך.

מתן וילנאי: גם כאן צריך עזרה מכל הגורמים.

מתן וילנאי: אני מודה ליו"ר על הדיון הזה.

מתן וילנאי: אני נאלץ לעזוב בשלב זה.