הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 40, 2000-06-19 10:30

ענת מאור: אני מברכת את מנכ"ל משרד המדע שנמצא אתנו ואת המדענית הראשית של משרד המדע.

ענת מאור: אנחנו מצטערים מאוד על כך שהשר לא נמצא בישיבה ואני רוצה להסב את תשומת לבכם שהוועדה טרם ישבה אתו.

ענת מאור: אני מקווה שהמשרד ידאג שאחרי הסיכום שלנו היום ולאחר שנקבל תשובות, נוכל להיפגש עם השר.

ענת מאור: אני מבקשת כדבר ראשון להתעדכן על-ידי המשרד שיאמר לנו מה עומד היום בנושא של הקמת הוועדה, האם היא גובשה סופית, מה לוח הזמנים לעבודתה ואיך הדברים נראים.

ענת מאור: אין מחלוקת על כך שהנושא היה בפיגור, כך שמיותר לדבר על דברים שעברו.

ענת מאור: הנקודה הנוספת שאני מבקשת לדעת היא לגבי התקציב.

ענת מאור: אני מבקשת אדוני המנכ"ל, ואני מקווה שתעבירו זאת לשר, לומר לך שלשרים יש הרבה תפקידים.

ענת מאור: אין ספק שאחד התפקידים הראשיים הוא להשיג את המרב בשלבי הדיון על התקציב.

ענת מאור: הוועדה שבראשותי – ואני מדברת רק על הזמן האחרון – קיימה את יום המדע בשיתוף פעולה אתכם ודיברנו על חשיבות המדע, המחקר והפיתוח, וכולנו יודעים את הגרף היורד בתקציב משרד המדע שהיה משנת 1997 ועד היום.

ענת מאור: השאלה היא מה התוכניות שלכם, מה המשאבים, מה המעשים שייעשו לקראת התקציב הנוכחי.

ענת מאור: אני אשמח מאוד לשמוע גם מספרים ושתאמרו לנו מהי התביעה שלכם לתקציב, האם התביעה שלכם היא להכפלה, האם להגדלה בחמישים אחוז, מה הרציונל ואיך עובדים על זה.

ענת מאור: ברור שהוועדה תיתן כתף ועזרה.

ענת מאור: ביום המדע הבינלאומי שמנו את הנושא על סדר היום.

ענת מאור: כל הפיתוח, במיוחד זה היישומי והמחקרי, הוא פחות במשרד המדע אלא יותר במשרד התעשייה והמסחר.

ענת מאור: הישיבה הקודמת דנה בביוטכנולוגיה בפרט, יום אחרי כן ראיתי הצהרות בעיתונות על מדיניות זו או אחרת והיינו רוצים לשמוע גם על יחסי הגומלין בין שני המשרדים בנושא המחקר הבסיסי והמחקר היישומי והשוטף וגם על תוכניות או כוונות גם אישיות שלך.

ענת מאור: מי שלא מכיר, מר ורניה, המדען הראשי של משרד התעשייה והמסחר.

ענת מאור: בישיבה הקודמת איחלנו לך הצלחה.

12961: אנחנו הולכים לבקש בשנה הבאה הגדלה מאוד רצינית בתקציב משרד המדע.

12961: אם את רוצה, אני אוכל להעביר לך בדיוק את הפירוט וכן הלאה.

12961: בכל מקרה אנחנו דורשים הגדלה משמעותית בפעילויות השונות של המשרד, מתוך כך שהירידה הזאת אומרת שבהדרגה יתחסלו הדברים שאנחנו עושים ובעיקר הפעילות המחקרית של המשרד שתיעלם ותלך.

12961: דברים אחרים עוד איכשהו, מחויבויות קיימות במה שנוגע לקשרי החוץ המדעיים שלנו, הסכמי מדע וכן הלאה, זה עוד יימשך קצת, אבל המחקרים יישחקו וזה גם מה שקרה השנה, שהם נשחקו.

חגית מסר-ירון: 1.

חגית מסר-ירון: פרוייקטים של מחקר רב-תחומיים ורב-מוסדיים.

חגית מסר-ירון: 3.

חגית מסר-ירון: תמיכה בציוד תשתית מחקרית למדע שיאפשר את החלק התשתיתי שהמנכ"ל התייחס אליו.

חגית מסר-ירון: אפשר להתחיל או מהבסיס או מהקודקוד, אבל אני אתחיל דווקא מלמעלה.

חגית מסר-ירון: אנחנו הקמנו מחדש את ועדת ההיגוי לתשתיות, מה שהיה פעם ועדת העל שחרמונה שורק עומדת בראשה – היא הייתה כאן בישיבה הקודמת - והוועדה הזאת עוסקת בעיצוב מדיניות המחקר והפיתוח של המשרד עצמו, תוכנית התשתיות שהזכרנו אותה קודם שהתחילה בשנת 1995 ובודקים מה עוד רלוונטי לגביה, מה לא, עושים איזשהו עדכון של זה.

ענת מאור: אני מבינה שעד 31 באוקטובר הממשלה צריכה לסיים את הדיונים ולכן היא מתחילה בהם בסביבות אוגוסט.

ענת מאור: אנחנו בלחץ זמנים.

חגית מסר-ירון: מה שקורה במחקר והפיתוח במשרד התעשייה, אנחנו מתואמים דרך ועדת תיאום עם מגנט שבעצם יושבים שם אילן פלד, ראש תוכנית מגנט, ואנחנו נפגשים באופן סדיר לתיאום בין שני הגורמים האלה.

חגית מסר-ירון: זה מתייחס לאחת מהערות מבקר המדינה שדיבר על חוסר תיאום.

חגית מסר-ירון: התחושה שלנו היא שהיום אנחנו מתואמים ומתואמים היטב ולראיה כרמל ורניה מהנהן בראשו.

חגית מסר-ירון: הפורום השלישי שפועל ברמה הלאומית זה פורום תלם שבוודאי יושב כאן מישהו שיוכל לדווח אליו.

חגית מסר-ירון: זה פורום וולנטרי - שאתם ודאי מכירים אותו בוועדה – של תיאום בין המוסדות השונים בארץ שעוסקים במחקר ופיתוח.

חגית מסר-ירון: עומד בראשו יעקב זיו, נשיא האקדמיה הישראלית למדעים.

חגית מסר-ירון: הפורום הוא פורום שאנחנו לוקחים בו חלק.

חגית מסר-ירון: דבר אחרון שאולי היה צריך להיות ראשון.

חגית מסר-ירון: בתפיסת המשרד השר הקים בזמנו ועדת חזון למדע שבראשה עומדת הפרופסור יהודית בירק, היא מכילה נציגים מטובי המדענים בארץ בכל התחומים והמטרה של הוועדה הזאת היא לנסות לתת לנו במשרד ככלי עבודה איזושהי ראייה חזונית של המדע בכלל, מאין הוא הולך, לאן הוא מגיע, שמתוכו נוכל לגזור את ההסתכלות של מיקומה של מדינת ישראל בחזון הזה של המדע בכלל.

ענת מאור: אני רוצה להזכיר גם דברים נקודתיים.

ענת מאור: היינו בגליל העליון ואנחנו רוצים לשמוע מה קורה עם זה והיינו במצפה רמון.

ענת מאור: מכון המחקר בשפרעם, במגזר הערבי, אם תוכלו לתת גם תשובה נקודתית לשנה וגם תוכניות להמשך.

בעיתון יש קטע ובו אני קורא: כאן האוצר אומר שהוא רוצה לסגור את החנות ופה אני שומע שאנחנו מקבלים כבר תקציבים ואני כבר מבולבל.

ענת מאור: לגבי הנושא של קבוצת הכלכלנים.

ענת מאור: אני מאוד מברכת על שני דברים: על העובדה שהממשלה מתכוונת שיחד עם הצמיחה יהיה צמצום פערים בחברה הישראלית וזה יהיה מכל הבחינות, בכל האזורים, בכל המינים ובכל המגזרים.

ענת מאור: על זה אני מאוד מברכת ואני מקווה שאכן יעמדו בזה.

ענת מאור: ההזמנה לכלכלנים היא אישית על-ידי מנכ"ל משרד ראש-הממשלה יוסי קוצ'יק שהוא אחראי ולכן הם מחויבים לראש-הממשלה.

ענת מאור: רצינו שהם יבואו לישיבה – ברגע שפורסמה הידיעה על כך פנינו אליהם והזמנו אותם לבוא לישיבת הוועדה – אבל הם העבירו לנו חומר בכתב ולצערי הם לא נוכחים כאן.

חגית מסר-ירון: צריך לזכור שהשקעה בתקציב המדען הראשי במשרד התעשייה שהיא מאוד חשובה לכשעצמה, היא לא השקעה במשרד המדע.

ינון עמית: אני לא יודע אם נכון להתייחס לזה כשינוי סדר עדיפות לאומי.

ינון עמית: יכול להיות שיש כאן שינוי סדר פנימי שהוא דיון נפרד ולא הדיון הלאומי.

ינון עמית: לגבי הקביעה שהאוצר רוצה לבטל.

ינון עמית: את החלק של משרד התעשייה אני לא מכיר, אבל אני מוכן לברר ככל שאתבקש לברר.

ינון עמית: אני רפרנט מדע והשכלה גבוהה ואני יכול לענות לגבי שני הדברים האלה.

ינון עמית: לגבי שני הנושאים האלה הקביעה איננה נכונה, גם לגבי ות"ת וגם לגבי משרד המדע.

ישראל זיידרמן: הקיצוצים של תקני מדענים במחקר הממשלתי זה תהליך שמשרד האוצר כבר עשרים שנה ממשיך בו באופן קבוע.

ישראל זיידרמן: במוסדות הקיימים הם לא מאשרים שום הגדלה ולא חשוב מה הם צורכי המחקר של מדינת ישראל.

ישראל זיידרמן: בשטח הזה של המחקר והפיתוח הממשלתי בתוך הממשלה, לטענתי זה צריך להיות מרכז הפעילות של הוועדה הזאת וגם של משרד המדע.

ישראל זיידרמן: 1.

ישראל זיידרמן: העיקרון שתקצוב מחקר ופיתוח אינו הוצאה אלא השקעה.

ישראל זיידרמן: 3.

ישראל זיידרמן: מתן הכרה למוסדות מחקר חדשים, זה צריך להיות תהליך ששייך למשרד המדע כאשר רק שר המדע הוא זה שיכול לאשר פתיחת מוסד חדש, הוא זה שמוסמך לפתוח מוסד כזה, להכיר בו או לסגור אותו.

ישראל זיידרמן: יש לנו ארבעה מוסדות שנתקלים בבעיה הזאת.

ישראל זיידרמן: יש לנו את המרכז למיפוי בישראל שמסרבים לאשר אותו כמוסד מחקר.

ישראל זיידרמן: הדבר החשוב בעיני הוא השירות המטאורולוגי שזה אחד התחומים המשותפים לנו עם הפלשתינאים.

ישראל זיידרמן: הפלשתינאים ייקחו את כל המידע שאנחנו אוספים וינצלו אותו.

ישראל זיידרמן: כדי שהנושאים האלו יטופלו לא מספיק שיהיו ועדות שמתכנסות לחודש.

ישראל זיידרמן: אני מציע שתיווצר משרה חדשה בשם יועץ מדעי לממשלה, שהוא יהיה במעמד של היועץ המשפטי לממשלה והוא ישב במשרד המדע.

ישראל זיידרמן: האדם הזה יהיה אחראי לכל התחומים הגרעיניים הללו ששייכים למחקר הממשלתי וגם לכל הנושאים האחרים.

ישראל זיידרמן: הבעיה שהמדענים הראשיים מפוצלים בכל המשרדים.

ישראל זיידרמן: צריכה להיות כתובת מוסמכת במשרד המדע, יועץ מדעי לממשלה, ואז למשרד האוצר יהיה עם מי לדבר.

יוסי בר-טוב: אני מייצג את מינהל המחקר למדעי האדמה שהוא הגוף השני בגודלו בתחום הזה אחרי המינהל למחקר החקלאי שאני מקווה שיש כאן מישהו שיציג את בעיותיו כי הבעיות הן דומות אבל גם שונות.

יוסי בר-טוב: הנקודה הזאת של דרישה להשתתפות חיצונית כל כך גדולה, היא מסיטה את כיוון המחקר הנכון.

יוסי בר-טוב: בכל אופן נדמה לי שכאן הנקודה המרכזית.

יוסי בר-טוב: אפשר לנתח את זה מכל הכיוונים וגם לראות את העקרונות, אבל זאת נדמה לי הנקודה המרכזית כאן.

יואב אבני: הבעיה שאני רוצה להעלות, שאולי היא אופיינית גם למרכזי מחקר ופיתוח אחרים, היא בעיית חוסר הסדירות בהעברת התקציב, גם במובן הרב-שנתי וגם במובן השנתי.

יואב אבני: התקציב מועבר מאוד מאוחר בהשוואה לתחילת שנת הפעילות המדעית שלנו שהיא בתחילת שנה קלנדרית, אבל התקציב עצמו מועבר לקראת אמצע השנה.

יואב אבני: זו בעיה קטנה יחסית כשהבעיה הגדולה היא התכנון ארוך הטווח שנובע מכך שעל-פני עשר שנים התקציב של משרד המדע, כחלק מהשותפות שלו בהקמת מרכז מדע, התקציב הזה עובר שינויים דרמטיים משנה לשנה, כולל כמובן קיצוץ גדול ששמענו עליו גם מכם בשנה הזו.

יואב אבני: כתוצאה מכך תוכניות קיימות של העסקת מדענים אצלנו במרכז מדע רמון נפגעות, פרוייקטים של סטודנטים נעצרים והגרוע מכל בעיני, העברה של אוכלוסייה של מדענים למצפה רמון בעצם כמעט בלתי אפשרית כתוצאה מכך שאי-אפשר להתחייב בפניהם על העסקה סדירה לפחות לשלוש, ארבע או חמש שנים של ביצוע פרוייקט כמו דוקטורט ולאחר מכן סיכוי להישאר במקום כדי לפתח ולקדם אותו.

חגית מסר-ירון: משרד המדע בפירוש רואה במסגרת המערכות הקיימות את המנהיגות של המחקר הזה כאחד מהתפקידים העיקריים שלו, ואני אומרת שכרגע הביצוע בעיקר דרך ריכוז פורום המדענים הראשיים שהוא גורם של תיאום.

12961: אנחנו כן עובדים על פעילות כדי ליצור מעמד יותר משוריין או ברור למדענים הראשיים.

12961: אנחנו כן רואים את עצמנו באמצעות הפורום אבל גם מעבר לזה שצריך לחזק את מעמדם של המדענים הראשיים במשרדים.

12961: אני לא יודע אם אפשר להיכנס להליכי הבחירה שלהם, יכול להיות שזו גם שאלה מרכזית, איך הם נבחרים.

12961: אנחנו עובדים עכשיו על איזושהי מדיניות כוללת לגבי מעמדם, תפקידם, דרכי בחירתם וכולי של מדענים ראשיים במשרדי הממשלה.

12961: אנחנו עוסקים בזה.

ענת מאור: ינון, אני רוצה שתשיב על השאלה שנשאלה והועלו כאן שתי בעיות תקציביות.

ענת מאור: האחת, הנושא הרב-שנתי.

ענת מאור: בכל-זאת 15 מכוני מחקר סמוכים על שולחן הממשלה ואם אין תוכנית רב-שנתית, מה עושים עם זה?

ענת מאור: השאלה השנייה שהועלתה כאן, הבעיה של הזמן עד שהכסף עובר כמו שצריך, בין ההחלטה על תקציב שכידוע ניתנת ב31- בדצמבר, לבין העובדה שהתקציב מגיע הרבה יותר מאוחר.

ינון עמית: הרשאה להתחייב - בתקציב התשתיות המדעיות יש הרשאה להתחייב על מלוא הסכום.

ינון עמית: לגבי תקציב התשתיות המדעיות, יש תקנה נפרדת מנושא המחקר והפיתוח האזורי.

ינון עמית: תקציב התשתיות המדעיות עוכב בהתאם לסיכום עם מנכ"ל משרד המדע כאשר מבקר המדינה העיר על כך שהתקציב מחולק שלא בהתאם לאמות מידה נכונות ולא בצורה נכונה.

ינון עמית: היה סיכום עם מנכ"ל משרד המדע שאמר שהם יחלקו את הכסף לאחר שיקימו את אותה ועדת היגוי שדובר עליה רבות ואכן כך היה.

ינון עמית: התקציב עוכב בתיאום עם מנכ"ל משרד המדע היות שלא הוקמה ועדה.

ברכה רגר: משרד המדע דיבר על תוכנית תשתיות, אבל זאת לא יכולה להיות התוכנית היחידה.

ברכה רגר: גם התוכנית הזו בכלל לא מדברת על מחקר בסיסי אלא בעיקר מתייחסת למחקר שהוא תשתיתי, שבסיכומו של דבר ייוותר מוצר שיהיה לכיוון יותר יישומי.

ברכה רגר: יש כאן בעיה ואני חושבת שאנחנו צריכים לדבר על כל הצדדים של המחקר ולא רק על המחקר הממשלתי שבאמת הוא בעייתי.

ברכה רגר: אני רואה שתפקיד משרד המדע הוא באמת בעיקר להוביל את המחקרים הבסיסיים כי אין מי שיעשה זאת.

מאיר צדוק: יש היום תחושה שמדינת ישראל משקיעה מספיק במחקר ופיתוח בעקבות תיקוני מספרים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מ2.2- אחוזים ל3.5- אחוזים ואז יכולה להיווצר בציבור תחושה שהמחקר בסדר גמור, שאנחנו היום יותר מאשר שוודיה ושוויץ שהן המובילות בעולם, שהן בסדר גודל של 2.8 אחוזים או משהו כזה, וביל קלינטון באחד המסרים שלו לאומה רצה להגיע לשלושה אחוז השקעות במחקר ופיתוח.

מאיר צדוק: קודם כל הקרן למדע, ואני עברתי מהאקדמיה כדי להקים את הקרן הלאומית למדע, קמה בהחלטה פנימית של מערכת ההשכלה הגבוהה מתוך תקציבים פנימיים של המחקר מכיוון שהייתה תחושה שאנחנו הולכים למצב בלתי נסבל.

מאיר צדוק: זו לא הייתה החלטה מודעת, ממשלתית שבאה ואמרה שעושים תוכנית אב ומקציבים כספים אלא ות"ת הקציבה מכספה למקורות האלה וזה עדיין נשאר בתוך המגרש.

מאיר צדוק: גודל מענק המחקר שהקרן נותנת היום הוא בסביבות ארבעים אלף דולר וסכום זה מספיק בקושי לאסיסטנט.

מאיר צדוק: כלומר, גם ההיקף של התמיכה של הארבעים מיליון דולר שהוא המקור הלאומי היחידי בלי הגבלה, ללא קשר לארצות-הברית כי זה מחייב אותך למצוא חוקר אמריקאי או למצוא חוקר גרמני, ברור שהפנדולום לעתיד מוכרח להיות בתנועה חד-משמעית לכיוון הגדלת תקציבי המחקר הבסיסי.

מאיר צדוק: יכול להיות גם שאנחנו בזמנו התחלנו בתהליך של הקמת הקרן הלאומית למדע, היינו אז בדו-שיח עם האוצר אפילו בתור סעיף נפרד מתקציב ות"ת, אבל האמת היא שאי-אפשר לסמוך על הממשלה.

מאיר צדוק: החשש שלנו היה שאם זה יהיה סעיף של תקציב מחקר גלום, וקל מאוד לגלח תקציבי מחקר כי אין מאחוריהם עובדים, ולכן העדפנו שהפעילות הזו תהיה יחד בתוך כל התקציב הגלובלי של ההשכלה הגבוהה וכך זה גם היום.

מאיר צדוק: אין לנו תלונה על זה.

מאיר צדוק: היקף אוכלוסיית החוקרים במדינת ישראל הוא קבוע.

מאיר צדוק: זאת אומרת, המחקר הבסיסי, כל התהליכים החיצוניים שישנם, גידול באוכלוסיית הסטודנטים, תהליך המכלול וכולי, בעצם נופל על קבוצה של מדענים שהיא מאוד מוגבלת והציפיות ממנה גם לבצע פונקציות נוספות הן הולכות וגדלות.

מאיר צדוק: התפקיד של פורום כזה הוא גם להבטיח שלא תהיה התערבות ממשלתית בהכוונת המחקר הבסיסי, שתמיד זה יישאר בתוך המערכת, וזה לא מופיע במסמך.

מאיר צדוק: דבר אחד כן המערכת צריכה להבטיח.

מאיר צדוק: ההצטיינות המדעית זה דבר שצריך לומר אותו בקול רם.

מאיר צדוק: ההצטיינות המדעית היא הצטיינות מדעית.

מאיר צדוק: אין מילה אחרת.

מאיר צדוק: התפקיד שלנו, של הקרן הלאומית למדע הוא חד-משמעי – להבטיח את ההצטיינות המדעית.

מאיר צדוק: את זה אנחנו צריכים לעשות.

שמואל קניאל: ות"ת, המוסדות להשכלה גבוהה, אמונים על מדע בסיסי.

שמואל קניאל: מדע בסיסי, כמו שאמר דוקטור צדוק, לא תהיה התערבות של הממשלה.

שמואל קניאל: הייתי רוצה לתת דוגמה, כי אני הרי לא יכול לפרוס את הכל, מה נותן מדע טהור בארץ.

שמואל קניאל: אני לא אומר על אלה שנאבקים כדי להוציא עוד נייר על-מנת לשרוד, אלא דווקא אני אתן דוגמה מהכיוון ההפוך.

שמואל קניאל: מהצד השני יש את התקציב של המדען של משרד התעשייה.

שמואל קניאל: יש לו מאגר חוקרים נתון והוא לא יוצר חוקרים.

שמואל קניאל: הוא כמעט שלא עושה מחקר תשתיתי.

שמואל קניאל: הכל מכוון לפרוייקטים מכיוון שזה המנדט שלו.

יהושע אברמוביץ: התקציב הוא אכן 400 מיליון דולר, אבל בערכים השקליים שלו התקציב של היום זהה לתקציב שהיה בשנת 1995.

יהושע אברמוביץ: מאז התעשייה, הצרכנים, הביקוש שלהם למחקר ופיתוח גדל בסדרי גודל של כמעט כפול.

יהושע אברמוביץ: היום יש מענה חלקי בשוק הפרטי, אבל צריך לזכור שהמצוקה הזאת היא מצוקה שקיימת.

כרמל ורניה: אני בעד הגדלת התקציבים למחקר והפיתוח התשתיתי ולמחקר והפיתוח הבסיסי.

כרמל ורניה: זה חשוב מאוד.

כרמל ורניה: המשימה שלי היא לאתר טכנולוגיות, לחזק את היתרון התחרותי של התעשייה הישראלית.

כרמל ורניה: אחד המקורות שלי לשם כך היא בדיוק האקדמיה והמחקר שם.

כרמל ורניה: ככל שזה יהיה יותר חזק, אני אוכל לפתח תעשייה יותר חזקה בארץ.

ענת מאור: אנחנו לא יכולים לדבר על מדיניות משרד המדע בלבד אלא על מדיניות המדע, הפיתוח והמחקר בארץ.

ענת מאור: אני רוצה לומר את הסיכומים שלי ואני מבקשת שלאחר הדיונים או בתוכם נראה איך הדברים מקודמים.

ענת מאור: נושא המדע זה לא רק בגלל הסקרנות לשמה אלא הוא באמת התשתית להכל.

ענת מאור: הוא לא רק לקידום הכלכלי אלא הוא גם לקידום הכלכלי, לתשובה, לידע, לסקרנות, לרצון.

ענת מאור: זאת אומרת, התורה לשמה והמדע, שני הדברים ביחד זה היעד.

ענת מאור: מדינת ישראל לא עושה בזה די.

ענת מאור: זה הדגש העיקרי ואני מסכימה כשדיברו כאן על שאננות.

ענת מאור: כשאני אומרת שלא עשו די זה מכוון לנציג האוצר.

ענת מאור: אנחנו מדברים במפורש על שלושת המעגלים וגם משרד המדע כך הציג את הנושא.

ענת מאור: בעניין של ההשכלה הגבוהה, ה-ות"ת, אנחנו נותנים גיבוי לתביעה על הכפלת התקציב מארבעים מיליון דולר לשמונים מיליון דולר תוך ארבע שנים ואפילו אם אפשר תוך שלוש שנים וזאת על-מנת שיהיו חוקרים צעירים.

ענת מאור: יש דבר שלא קיבלנו עליו תשובה ואני מבקשת מנציג האוצר לבדוק ולתת לנו תשובה.

ענת מאור: לנו אין רגשי גדלות וכך גם אין למשרד המדע, אבל האם אפשר לעגן את הנושא על-ידי צביעת תקציב?

ענת מאור: יש דבר נוסף והוא איך לשמר את הידע בארץ במובן החיובי.

ענת מאור: קרנות המחקר לעולם לא יוכלו להיות רק שלנו.

ענת מאור: אני רוצה לומר, ברור שאנחנו כן מגינים על עמדת הממשלה וצריך לגייס גם הון פרטי למחקר.

ענת מאור: אני חושבת שסידור המצ'ינג היא גישה נכונה.

ענת מאור: כמובן שאסור לרדת מתחת לקו אדום מסוים, אבל אני חושבת שהממשלה צודקת.

ענת מאור: בתחרותיות הזו וביזמות הזו יש גם יתרון וגם עניין תקציבי.

ענת מאור: עם זאת צריך לראות איך אנחנו עוזרים לידע להיספג בתוכנו קודם כל ולא שהידע שלנו יצא החוצה.

ענת מאור: בעניין החקיקה אנחנו נעקוב ונראה.

ינון עמית: לשאלת התאריך.

ינון עמית: כאן צריך להפריד.

ינון עמית: אני חושב שאולי לא הבהרתי את הניואנס.

ינון עמית: יש להפריד בין תקציבי תמיכה לבין תקציבים שאינם תמיכה.

ינון עמית: ככלל תקציבים לא מעוכבים.

ינון עמית: אין מושג כזה של לעכב תקציבים.

ענת מאור: אני מבקשת ממנהלת הוועדה ענת לוי לזרז את הדיון שאנחנו מתכוונים לקיים בוועדה על מינהל זמין, על-פי יוזמת שר התעשייה לשעבר, השר מיכה חריש, ומר יהושע נאור.

ענת מאור: זאת מתוך מגמה כפולה: האחת, מגמה פילוסופית שביזור בין האוצר למשרדים היא נכונה לא רק בשיטה דמוקרטית לשיטת יעילות, והשנייה, שיש במפורש סרבול בכל הקצאת המשאבים שגורם לנזק אדיר ולאובדן משאבים גם בתשומת לב, גם בהתעסקות וגם בזמן.

ענת מאור: תודה רבה לכולם.