הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 38, 2000-06-12 11:30

ענת מאור: אנחנו דנים בהצעת החוק של חבר הכנסת אבי יחזקאל.

ענת מאור: הצעת החוק עברה באישור ועדת שרים לענייני חקיקה.

ענת מאור: אם כך, אני מסייגת את דבריי.

ענת מאור: לפי זיכרוני ואני חושבת שאני לא טועה – ואנחנו בהחלט חייבים לבדוק את זה אם יש כאלה שמעריכים אחרת – זה עבר על דעת ועדת שרים לענייני חקיקה ולכן עבר במה שקרוי בהנמקה מן המקום ולכן מובא לדיון אלינו.

ענת מאור: הצעת החוק מדברת על הקמת קרן מחקר כשמטרות הקרן – בסעיף 3 – הן: קידום, עידוד וביצוע מחקרים לגילוי השפעות לשימוש בטלפון נייד והרשתות והתשתיות הקשורים אליהם.

ענת מאור: גיבוש המלצות בדבר ההשפעות המזיקות הנובעות משימוש בטלפון נייד ומעקב אחר יישומן ריכוז אמצעים כספיים לביצוע מטרות הקרן.

ענת מאור: סעיפים 4, 5 ו6- הם סעיפים חשובים מאוד שמהווים נושא נוהל.

ענת מאור: כמובן שבחקיקה עצמה נתעכב על כל סעיף, אבל אני רוצה לעבור לסעיף 7 שהוא מאוד משמעותי בהצעת החוק שקובע בתקצוב ומימון ש"כספי הקרן יבואו מכספי החברות המפעילות את הטלפונים הניידים.

ענת מאור: השר יקבע בצו, לאחר התייעצות עם שר התקשורת ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת את תקציב הקרן ואת אחוז ההשתתפות שתעביר כל חברה לקרן במועדים שנקבעו בצו".

ענת מאור: כשמדובר בשר, בהגדרות נאמר השר או השרה לאיכות הסביבה.

ענת מאור: זאת רוח החוק.

ענת מאור: אני רוצה להזכיר למשתתפים שבדיון מוקדם שעשינו על כל נושא ההשפעה של הקרינה הסלולרית נכחו נציגי החברות הסלולריות – בישיבה ההיא ייצג אותן טל זילברשטיין – ואחר-כך הייתה ישיבה נוספת בה השתתף אסף אייזן וניתנה לוועדה הסכמה בעל-פה על הנכונות של החברות הסלולריות, בין אם במלואה או בחלקית, לשאת בהוצאות בנושא של הקרן.

ענת מאור: אני רואה שיש לנו פנייה של משרד האוצר לקבוע את נהלי הקרן.

ברכה רגר: כשאני מסתכלת כאן על הקרן אני רואה שאין בכלל שותפות של משרד הבריאות שהוא בעצם צריך להיות זה שבודק את כל התוצאות והפחד העיקרי הוא בעצם מה התוצאה של הקרינה והתוצאות הן בעיקר בבריאות.

ברכה רגר: משרד הבריאות מנהל גם כן קרנות ומנהל מחקרים בבריאות.

ברכה רגר: המשרד הקים ועדה שבודקת את הנושא של הנזקים הסלולריים ודוקטור תמי שוחט היא יושבת-ראש הוועדה והיא תתייחס לזה.

ברכה רגר: במשרד הבריאות קיים רישום הסרטן שהוא בעצם צריך להיות הגוף שצריך לעקוב אחרי הנזקים ולראות אם בכלל יש נזקים, ויושב כאן דוקטור מיכה בר-חנא שהוא אחראי על המחלקה לרישום סרטן ואם יהיה זמן הוא יוכל גם לומר לכם איך הדבר הזה נעשה.

ברכה רגר: הדברים האלה דורשים ידע רב ומקצועיות ולכן אני חושבת שמשרד הבריאות צריך להיות שותף מלא בקרן.

רפי הוידה: הערה שנייה אינפורמטיבית.

רפי הוידה: בימים אלו מופצת הצעת חוק לקרינה בלתי מייננת שמובאת לדיון מוקדם במשרדי הממשלה ושם גם דנים בנושא של קביעת רמות קרינה, ויש קשר, אם כי לא ישיר אלא עקיף, גם בנושא הזה של הפעילות המחקרית כיוון שהתוצאה שלהם עשויה להשפיע.

רפי הוידה: גם כאן יש צורך בתיאום.

רפי הוידה: לעצם הצעת החוק.

רפי הוידה: ההערה העיקרית, מעבר להערות נוספות שחלקן כבר נאמרו, זה הצורך בתוספת של מועצה מדעית.

רפי הוידה: כלומר, גוף מדעי מייעץ להנהלת הקרן על-מנת שמצד אחד לא יהיה בזבוז כספים ומצד שני יהיה גם שיקול דעת מדעי לפעילויות, איזה מחקרים לעשות, ריכוז של מידע שכבר קיים בעולם, ובארצות-הברית כבר השקיעו 25 מיליון דולר בתחום הזה, וסכומים גדולים הושקעו במקומות אחרים, על-מנת לא לבצע דברים שכבר נעשו.

רפי הוידה: כלומר, הצורך בגוף מדעי מייעץ להנהלת הקרן.

רפי הוידה: לגבי הנהלת הקרן, כמובן צריכים לשקול את הנושא האם ההנהלה תורכב מפקידי ממשלה, כלומר עובדי מדינה, ואז כמובן צריך להיות ייצוג למשרדים הנוגעים בדבר וכאן ישנם משרדים שיש להם עניין בזה ואני גם אציין את אותם משרדים שהיו מעורבים בוועדה הבין-משרדית – משרד המדע, המשרד לאיכות הסביבה, משרד הבריאות, משרד התקשורת, משרד העבודה והרווחה שעוסק בגהות בעבודה גם בהקשר של קרינה בלתי מייננת, וכמובן משרד הביטחון שגם הוא היה שותף לוועדה הבין-משרדית.

רפי הוידה: עד כאן הערות ראשוניות.

מנחם מרגליות: לכן אנחנו מצטרפים לכל פה לקריאה של רפי הוידה.

מנחם מרגליות: ועדה לכשעצמה היא דבר טוב, אבל היא חייבת להיות נתמכת בגוף מדעי מסודר שיש לו יכולת לקבל מידע אינטגרטיבי מכל מיני גופים מסביב.

מנחם מרגליות: אני חושב שרק כך ההצעה הזאת תביא את התועלת המקווה.

מנחם מרגליות: בצורה כזו לפי עניות דעתנו החוק הזה באמת יקבל שיניים אמיתיות.

ענת מאור: הדיון המוקדם בכנסת התקיים ב17- במאי.

ענת מאור: היושב-ראש ריבלין הזמין את חבר הכנסת יחזקאל לנמק מהמקום, מה שאומר שההצעה היא באישור ועדת שרים לחקיקה.

ענת מאור: בהמשך זה יקבל גיבוי יתר.

אברהם יחזקאל: עד כאן דברי ההסבר שהם מאוד ברורים.

אברהם יחזקאל: גם הקמת קרן וגם מרווחי החברות הסלולריות.

אברהם יחזקאל: "תשובת הממשלה.

בנימין בן-אליעזר: אז מתקיימת הצבעה כאשר 22 תומכים ואין אף מתנגד ואין אף נמנע.

בנימין בן-אליעזר: אלה העובדות והעמדה הזו מחייבת את הממשלה.

בנימין בן-אליעזר: הוועדה תמשיך לפעול בהמשך לכך.

בנימין בן-אליעזר: זכותכם להביא בפני הוועדה הסתייגויות, אבל נקודת המוצא היא שההצעה היא באישור הממשלה, היא על דעת ועדת שרים לענייני חקיקה, היא בהחלטת כנסת של 22 איש.

ענת מאור: אני מסכמת עוד פעם את הקטע הזה.

ענת מאור: נקודת המוצא של כל המשרדים צריכה להיות בכיוון חיובי כי החוק יקודם כי זו החלטת הכנסת.

ענת מאור: אני שמחה, אני מברכת על כך שזה אושר כי כך היה צריך להיות.

ענת מאור: אני כבר רוצה לומר לכם במה אני מבקשת לא להמשיך כי אני אעביר את זה למציע.

ענת מאור: אנחנו לא נצביע היום אלא תהיה לפחות עוד ישיבה או שתיים.

ענת מאור: הנושא הזה של האם ואיך לשלב עם הצעת חוק קרינה בלתי מייננת.

ענת מאור: מאחר שקיבלנו לוח זמנים מהמשרד לאיכות הסביבה, אני כן אפנה למציע לבדוק ונשמע את תשובתו האם להמתין עם כל הנושא כשנדון בחוק הגדול או לא.

ענת מאור: בנושא הזה של משרד הבריאות, ללא ספק הפנייה שלכם מקובלת עלי ואנחנו נפנה אותה אליו ונבקש לבוא אתו בדברים כדי להכין את זה.

ענת מאור: זה נושא שללא ספק באופן עקרוני אנחנו מקבלים אותו.

ענת מאור: גם את כל העניין של גוף מדעי, אין לי ספק שסעיף 4 הוא פתוח מדי, גם לפרשנויות נניח פוליטיות או לא מקצועיות.

ענת מאור: אני מבקשת שתעבירו אחר-כך את הניסוחים אל היועצת המשפטית של הוועדה.

חגית ירון-מסר: הטענה היא שבהגדרה הסופית של הדברים האלה יצטרכו לקחת את האלמנטים האלה בחשבון כולל הראייה הרב-תחומית שדובר עליה כאן גם מהכיוון של הבריאות, גם מהכיוון של התקשורת, גם מהכיוון של החברות הסלולריות וגם מהכיוון של האינטגרציה ביניהם שכאן ודאי למשרד המדע יש הרבה מה לומר.

אמיר עמר: הוצאתי חומר מהאינטרנט.

אמיר עמר: ה-FDA מבצע מחקרים אינטנסיביים בעניין הזה.

אמיר עמר: נכון להיום, אני חושב שבמישור הזה יש קונצנזוס, מרבית המחקרים מעידים על כך שאין נזק.

אמיר עמר: יתכן שיש דעת מיעוט או שיש מחקרים מסוימים שאומרים שיש, אבל ה-FDA עושה מחקרים, גם הוא בודק, גם הוא מאריך את תקופת המחקים החדשים והוא הקצה עכשיו משאבים נוספים מעבר ל25- מיליון דולר שכבר הוקצו, והוא מעריך את התוצאות בשלוש עד חמש שנים.

אמיר עמר: קרוב לוודאי שמציון לא תצא איזושהי אמירה שכבר יש נזקים אלא בואו נבדוק.

אמיר עמר: הדברים הם שתי וערב בכל הצעת החוק.

אמיר עמר: למשל, בסעיף 2, "מוקמת בזה קרן מחקר לנזקים הנובעים".

אמיר עמר: למה לנזקים?

אמיר עמר: לבדיקת השפעות רפואיות זה בסדר גמור.

אמיר עמר: אותו דבר בסעיף 3.2, "גיבוש המלצות בדבר השפעות מזיקות וכיוצא באלה".

אמיר עמר: בסעיף 3.1, אם גבירתי תסתכל על הצעת החוק, מדובר על "קידום, עידוד וביצוע מחקרים - ובכך כמובן אין לנו התנגדות – של השפעות השימוש בטלפון נייד, הרשתות והתשתיות".

אמיר עמר: אני חושב שהקרן הזו צריכה להחליט מה היא רוצה לעשות.

אמיר עמר: טלפון נייד זה דבר שדובר עליו ולדעתי זה היה העיקרון שעמד מאחורי הצעת החוק.

אמיר עמר: המלים רשתות, בכלל לא ברור לי מה זה.

אמיר עמר: רשת הוא בוודאי דבר שממנו לא יכולה לנבוע כל השפעה בריאותית.

אמיר עמר: התשתיות, אני מניח שמדובר פה על האנטנות.

אמיר עמר: אני לא בטוח שכוונתו של המציע, וחבל שהוא לא נמצא כאן, הייתה לכלול גם את התשתיות באותה קרן מחקרית שאנחנו מדברים עליה וזה נושא שלפחות טעון בדיקה וליבון.

אמיר עמר: בגדול אלה הם הדברים.

יצחק גורן: אני חושב שרוב הבעיות או תשעים אחוז מהבעיות שעולות כאן ניתנות להן כבר תשובות בתוך הצעת החוק, בסעיפים הקובעים – סעיף 7 וסעיף 9 – ש"השר הממונה על ביצוע חוק זה רשאי להתקין תקנות לביצועו".

יצחק גורן: זאת אומרת, במסגרת התקנות האלה יקבעו מי היא הוועדה המייעצת, מי היא הוועדה המלווה, ואין ספק שבוועדה המייעצת ובוועדה המלווה צריכים להיות נציגי משרד התקשורת, נציגי משרד הפנים, נציגי משרד הבריאות והחברות הסלולריות שהכסף שלהן יגיע אל הקרן הזו וכולי.

יצחק גורן: כנ"ל לגבי גובה הכספים.

יצחק גורן: בכל מקרה אנחנו יודעים היום שמי שיטפל בקרן הזה יהיה השר או השרה לאיכות הסביבה כיוון שהבעיה הזו מונחת לפתחו של המשרד לאיכות הסביבה.

איל זנדברג: לנוסח עצמו.

איל זנדברג: הבעיה המרכזית כפי שנראית היא השאלה התקציבית, סעיף 7.

איל זנדברג: דיברו כאן נציגי החברות אבל לא שמעתי את עמדתם ואולי הם יוכלו להבהיר.

איל זנדברג: בכל אופן, הסעיף הזה ידרוש עיבוי והבהרה והבעיה מבחינתנו עדיין קיימת.

איל זנדברג: אם נדבר על ההערות העיקריות, הערה נוספת אחרונה.

איל זנדברג: הקרן היא קרן מחקר, אבל מתוך מספר מקומות בחוק עולה שבעצם לקרן יש תפקידים שהם יותר יישום לא מחקריים ואולי צריך לעשות כאן הבחנה ברורה.

איל זנדברג: אני חושב שההערה הוזכרה כאן אבל אני רוצה להדגיש אותה.

איל זנדברג: כשמקימים קרן שהוא גוף עם מעמד לא ברור לחלוטין, זה גוף שהוא במסגרת משרד ממשלתי, צריך לעמוד על המעמד שלה ועל התפקידים שלה בצורה יותר ברורה.

איל זנדברג: זה קשור גם למי יהיו חברי ההנהלה.

איל זנדברג: אם למשל רוצים למנות שם אנשים שהם לא עובדי ציבור, צריך לתת את הדעת לשאלה אם זה אפשרי שגוף שהוא לכאורה גוף ממשלתי לחלוטין, ובעצם מה המעמד שלו, עד כמה עצמאות נותנים לו.

איל זנדברג: אנחנו מכירים גופים שונים, החל מהתאגיד הסטטוטורי, וצריך גם את זה לפרט ויכול להיות שזה ידרוש שינויים בסעיפים שונים של החוק.

אברהם יורם: כשראיתי שהעניינים הולכים ומתחילים להסתבך רציתי לתקן.

אברהם יורם: דובר כאן על חוק קרינה בלתי מייננת והייתה בעיה איפה נכנסת כאן התקשורת או הטלפונים.

אברהם יורם: לדעתי אם מדברים על חוק של קרינה בלתי מייננת, זוהי הגדרה בדוקה בכל הנושאים הממשלתיים הן באירופה והן בארצות-הברית.

אברהם יורם: קרינה בלתי מייננת זה מאפס עד 300 ביגה-הרץ וזה כולל המון מקורות שקולטים קרינה בלתי מייננת, החל מקרינת השמש וכלה ב-RF והלאה.

יעקב דבי: החברה משלמות שמונה אחוז תמלוגים למדינה מדי שנה בשנה, לא מהרווחים אלא מהמחזור שלהן, וזו שאלה שאני שם בצד.

יעקב דבי: זה מצריך עוד ליבון בוודאי לראות מה מקורות המימון.

יעקב דבי: להזכירך גבירתי, נציגי הציבור טענו שאולי יש טעם לפגם שנציגי החברות המסחריות יהיו בוועדה.

גיא צפריר: השתתפתי גם בדיון הקודם שהיה בוועדה ואני רוצה להזכיר את הדברים שאמר חברי מפלאפון לנושא המימון.

גיא צפריר: החברות אמנם תומכות בנושא הזה.

גיא צפריר: יחד עם זאת הייתה הבנה שמדובר גם בשימוש בכספי התמלוגים שהחברות משלמות ממילא ולא בתוספות ובגביית היטלים נוספים מעל הסכומים האלה.

משה גלילי: אני מסכים עם נציג פרטנר שההגדרות בחוק הן חריפות מדי וצריך לכתוב השפעות ולא נזקים וכולי.

משה גלילי: חסר בכל הנייר הזה הגדרה על איזה טלפונים מדברים.

משה גלילי: כתוב טלפונים ניידים והמילה סלולרי מופיעה רק פעם אחת בהסבר.

משה גלילי: אני לא בטוח שצריך להגביל את זה לסלולרים, כי יש גם טלפונים אלחוטיים ביתיים ואולי המחקר צריך להיות גם לגביהם כי גם בהם אנשים משתמשים לא פחות מאשר בטלפון סלולרי.

משה גלילי: אמנם אין חברות שעומדות מאחורי זה, אבל יכול להיות שצריך את המילה אלחוטי באיזשהו מקום בחוק.

משה גלילי: ההגדרה מי ישתתף במימון היא גם לא מספיק טובה כי כתוב כאן חברות המפעילות רשתות תקשורת לטלפונים ניידים והשאלה האם זה חברות סלולר, האם אלה הן חברות תקשורת אחרות, הציעו כאן שזה יחול גם על יבואנים שמייבאים ציוד וכן הלאה.

משה גלילי: אני מציע שאת ההערות בצורה יותר מסודרת היועץ המשפטי שלנו יעביר ליועצת המשפטית של הוועדה.

ברכה רגר: כל מה שנתנו כאן במבנה של ניהול קרן, אני עוד לא יודעת על איזה סכומים מדברים, אבל רק לנהל את המועצה, חבל על הכסף כי זה כסף שילך מהמחקרים.

שיאלה קנדל: כל הנושא של הקרינה הבלתי מייננת, כל הוועדות שהוקמו כאשר לאחרונה סימה ועדה את עבודתה במשרד, בעניין בניית תקן RF.

שיאלה קנדל: השתתפו בה כל משרדי הממשלה כאשר המשרד שלנו יזם, קידם וקבע.

שיאלה קנדל: זאת אומרת, זה בנפשו של המשרד לאיכות הסביבה ולכן מתאים שגם זה יהיה בתוכו.

ענת מאור: על-מנת שזה יוכל להתבצע אני אגיד מה מוסכם ומה מוטל כדי שכל משרד שנוגע בדבר אם הוא רוצה להגיש נוסחים, יוכל להגישם ליועצת המשפטית וחבר הכנסת אבי יחזקאל, כמציע ההצעה, יהיה מעורב בזה.

ענת מאור: ועדת המדע שבראשותי אכן ממשיכה לחוקק חוק.

ענת מאור: זאת אומרת, כל ההצעה לעשות את זה בהסכמות ולחזור, אל תעלו אותה בישיבה הבאה כי היא לא קיימת, אלא אם מישהו ישכנע את חבר הכנסת יחזקאל והוא ימשוך את החוק, אבל זה כבר ביניכם לבינו.

ענת מאור: אנחנו ממשיכים לחוקק את החוק.

ענת מאור: לגבי שם החוק.

ענת מאור: החברות הסלולריות, נא להעביר למציע שם אחר.

ענת מאור: אם הוא ישתכנע, אני אישית לא מתנגדת.

ענת מאור: מייננת, אנחנו נבדוק את זה, אבל בינתיים יהיה דיון נוסף בוועדה.

ענת מאור: לגבי המשרדים הנוגעים בדבר.

ענת מאור: אני מבקשת הידברות ביניכם.

ענת מאור: אני מוכרחה לציין שאני עוד לא גיבשתי דעה.

ענת מאור: ברור לי שהנקודה היא מאוד מורכבת.

ענת מאור: עם זאת אני רוצה לומר לנציגי משרד הבריאות, העובדה שזה עבר ב1991-, כל נושא הקרינה, למשרד לאיכות הסביבה ושראשות הוועדה כאשר הוקמה ממשלה קודמת הייתה בידי המשרד לאיכות הסביבה והעובדה שהם בכל-זאת היו היוזמים לאורך השנה האחרונה – יש לזה משקל.

ענת מאור: אני מבינה ששני שרים זה לא אפשרי ולכן אני מבקשת לחשוב באופן יצירתי אם יש וריאציות נוספות שיעבו את חלקו של משרד הבריאות אבל לא ישנו באופן מהותי את מה שנקבע כאן בסעיף ההגדרות.

ענת מאור: אני מבקשת להעביר את זה בכתב או בשיחות לחבר הכנסת יחזקאל או ליועצת המשפטית של הוועדה.

ענת מאור: לגבי הוראת השעה.

ענת מאור: מתקבלת מראש הפנייה וההסתייגות.

ענת מאור: אני מבקשת לשקול אם שנתיים זה מספיק זמן או שצריכה להיות הוראת שעה לפחות לשלוש שנים אם לא לחמש שנים.

ענת מאור: מדובר פה במחקרים די ארוכי טווח.

ענת מאור: לגבי חברות התקשורת.

ענת מאור: אני חושבת שהפניה בסעיף 7 שזה יחול לא רק על המייצרות והפועלות כאן אלא גם על המייבאות, זה נשמע לי הגיוני.

ענת מאור: זה מאוד מסבך מבחינה משפטית, אבל אני מבקשת שהנושא הזה יילקח בחשבון וייבדק ויוכן לנו לקראת הקריאה הראשונה.

ענת מאור: לגבי הליך העבודה.

ענת מאור: כל המשרדים הנוגעים בדבר - יותר לא יהיו דיונים לחוות דעת אלא דיון משפטי - נא להגיש ניסוחים משפטיים ליועצת המשפטית עם עותק לחבר הכנסת אבי יחזקאל.

ענת מאור: אלי לא צריך להעביר כי אני אקבל מהיועצת המשפטית.

ענת מאור: בבקשה להעביר בצורה מנוסחת בכתב.

ענת מאור: אפשר הערה והצעה לשינוי.

ענת מאור: כולכם עוסקים בחקיקה, אבל חלק דיברו כאילו הדיון הוא לא על חוק, אבל אנחנו מדברים בחוק.

ענת מאור: אני מבקשת ניסוח חלופי או תיקונים וכולי, להעביר ליועצת המשפטית תוך שבועיים.

ענת מאור: אני מודה לכולם.

ענת מאור: אני אתנצל בפני כל המוזמנים הרבים, אבל אם חבר הכנסת המציע לא מכבד וזה לא בתיאום, אני לא אוכל לקיים את הישיבה.

ענת מאור: אני רוצה להודיע על נוהל העבודה.

ענת מאור: כידוע לכל המשתתפים אנחנו מדברים על הצעת חוק הגנה על מידע גנטי שעברה בקריאה ראשונה בכנסת הקודמת.

ענת מאור: החלנו עליה רציפות בכנסת הנוכחית לאחר דיון אחד שהתקיים ואני רוצה להזכיר שבדיון שהתקיים בוועדה התברר שהחוק הוא מאוד רחב, רחב יותר מאשר יש חוק כזה בכל מקום אחר בעולם, אם הבנתי נכון את המידע שנמסר לנו.

ענת מאור: חלק מן החוק מוסכם, הבסיס, כי אחרת לא היינו מחילים רציפות, והצורך בחוק של הגנה על מידע גנטי מוסכם.

ענת מאור: על מידת הרוחב, העומק, התכולה, היו מחלוקות.

ענת מאור: בינתיים, מאחר שקיבלנו מסמך מאוד מפורט ממשרד המשפטים ובו הערות לכל סעיף וסעיף על-ידי עורכת-הדין גלי בן-אור, שאני מאוד מברכת אותה על כך, וגם סקירה משווה שנערכה ב5- ביוני עם רוב מדינות אירופה ואונסקו, אנחנו נעשה את ההליך הבא.

ענת מאור: אני מודיע שעל חבר הכנסת המציע, מאיר שטרית, לבוא בדברים לפני קיום ישיבה נוספת עם משרד המשפטים, משרד הבריאות ומשרד המדע ולראות האם יש הצעה מוסכמת על המציע ועל משרדי הממשלה שאולי תצמצם את החוק ותחייב אותנו אם יהיה צורך במה שנקרא לפצל את החוק.

ענת מאור: זה נקרא פיצול חוק.

ענת מאור: אם המציע והמשרדים הנוגעים בדבר – משרד המשפטים, משרד הבריאות ומשרד המדע – יגיעו להסכמה על איזה סעיפים מוקדמים, ואותם מקדמים עם תיקונים אלה ואחרים, ומה שנוי במחלוקת יותר עמוקה או יותר גורפת, את זה דוחים לעבודה הרבה יותר מעמיקה, רצינית וארוכת טווח, אנחנו נקבל את התשובה הזו ונקיים ישיבת ועדה להכנה של החלק המוסכם לקריאה שנייה ושלישית.

ענת מאור: והיה ולא תגיעו להסכמה, משרדי הממשלה, אם הם ימצאו לנכון להגיש הצעה מצומצמת יותר מטעמם לוועדה – אנחנו נקיים ישיבה ונדון בכך.

ענת מאור: אני פונה אליכם ואני אציע לחבר הכנסת המציע לעשות זאת לפני סיום המושב כאשר יש לנו עוד שמונה שבועות.

ענת מאור: נגיד שבתוך חמישה-ששה שבועות אני מקווה שתהיו מוכנים להביא לנו הצעה מוסכמת.

ענת מאור: חבר הכנסת המציע לא מייצג את עצמו, זו הכנת חוק מטעם הוועדה, ועורכת-הדין מירי פרנקל-שור תלווה את כל הישיבות או ההתייעצויות הבלתי פורמליות.

ענת מאור: הייתי רוצה לדעת מי לוקח על עצמו את ריכוז הנושא.

ענת מאור: אני מודה לכולם ומתנצלת בפני המוזמנים.

ענת מאור: אם למוזמנים יש דברים כלשהם להעביר לצוות, לאחד המשרדים או לעורכת-הדין מירי פרנקל-שור, בבקשה.