הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 29, 2000-03-14 13:00

ענת מאור: אני רוצה לברך את חבר הכנסת מיכאל נודלמן, יושב-ראש ועדת המדע בכנסת הקודמת שהחליף את השרה דליה איציק ולומר לך שהרעיון שלך ושל חברי הוועדה היה רעיון גדול ופורה ואני שמחה שהוועדה בראשותי יכולה לממש אותו ועושה זאת מיד בשנה הראשונה לפעילותנו.

ענת מאור: אני מברכת את שר המדע, התרבות והספורט, מתן וילנאי שכבר בשנת כהונתו הראשונה היה שותף ליוזמה, גם בכובע הכפול שלו, כיושב-ראש ועדת הטקסים בממשלה, קשר את כל הקצוות.

ענת מאור: אני חושבת שאנחנו מביאים בשורה.

ענת מאור: אנחנו יודעים שכל מהלך לא קורה מצד אחד וגמרנו, אבל נדמה לי שהרעיון למקד יום בשנה הוא גם כדי לשים את הנושא על סדר היום הלאומי, גם כדי להפיץ את הרעיון ברבים – ולשם כך יש לנו את מנכ"ל משרד המדע, מר נחמן שי, שיודע את הקטע התקשורתי ואיך באמת ליצור את הקשרים האמיתיים אל הציבור, זה חלק מאוד חשוב – וגם להעביר אותו אל שדרות מערכת החינוך.

ענת מאור: אנחנו מברכים את התלמידים שיושבים אתנו שהם חלק מהנוף האנושי של פעילות ועדת המדע וללא ספק אם אנחנו רוצים לדבר על המדע של מחר, ההשקעה בחינוך ובנוער היא חלק מאוד מאוד נכבד.

ענת מאור: חבר הכנסת בריילובסקי, כאיש מדע בפני עצמו, תמיד מדגיש בפנינו את חשיבות ההשקעה בתחום המדע.

ענת מאור: לכן אני באמת שמחה לפתוח את הישיבה החגיגית של יום המדע הלאומי הראשון.

ענת מאור: אני רוצה לברך גם את השר לשעבר יובל נאמן.

ענת מאור: אנחנו ממשיכיו.

ענת מאור: אני בכלל מאמינה שכל אדם צריך את הצניעות הראויה ואת האומץ.

ענת מאור: את הצניעות כדי לדעת שחרשו את התלם לפנינו, ואת האומץ והנחישות כדי להמשיך את אותו מרוץ למרחקים ארוכים של פיתוח מדעי, שהוא לא אפשרי ללא קבלת עזרה מהניסיון האדיר שהצטבר ומבלי להרגיש מחויבות מאוד גדולה לקדם אותו.

ענת מאור: למעשה חלק מחשיבות המדע, המודעות והתודעה הייתה העובדה שהוקמה בכנסת ועדה מיוחדת למדע וטכנולוגיה.

ענת מאור: לאחר מכן הוועדה הפכה לוועדה סטטוטורית, דבר שמאפשר לה גם לחוקק חוקים ואני רואה את זה כחלק מהתפיסה הכוללת של חשיבות המדע.

ענת מאור: אנחנו נחלק את החומר שהוכן בכתב ותוכלו לראות מה המטרות של הוועדה ומה תוכנית העבודה שכבר יישמנו במהלך החודשים האחרונים של כינון הכנסת החמש-עשרה, מיולי ועד היום.

ענת מאור: אני לא אכנס לפרוט אבל נדמה לי שלא נחטא בגאוות יתר אם נאמר שיש לוועדה עבודה מאוד חשובה באינטגרציה של הדברים, בחיבור בין אנשי מקצוע.

ענת מאור: להערכתי הוועדה ממלאת את תפקידה בעובדה שהיא אכן עושה את האינטגרציה בין הנושאים השונים, בין אנשי המחקר והשטח, בין דברים שצריך להקדים בהם ראות כדוגמת ההיערכות לבאג 2000 בראשות חבר הכנסת לשעבר פרופסור אלכס לובוצקי שתרם הרבה מאוד להיערכות זו, הנושא של השתלת איברים וכולי.

ענת מאור: זאת אומרת, רואים באמת את הדברים עם הפנים קדימה.

ענת מאור: לא אחזור על הדברים שאמרתי בבית הנשיא.

ענת מאור: אני שמחה על חלק מהם קיבלתי חיזוק ודגשים.

ענת מאור: אני רוצה בפתיחה פה להתמקד בשלושה נושאים.

ענת מאור: הנושא האחד והוא המרכזי.

ענת מאור: אדוני שר המדע, התרבות והספורט, אני רוצה לציין שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה פרסמה אתמול נתונים ואני רוצה לקבוע עכשיו עוד ביתר שאת מאשר בבית הנשיא שיש לנו פה הטעייה מדעית גדולה כשמצד אחד אנחנו מתפארים ומתגאים שאנחנו במקום מאוד טוב ואנחנו מפרסמים בנתוני הלשכה כל הזמן שיש צמיחה בהשקעה במחקר בישראל, ואכן עובדה היא עובדה.

ענת מאור: כשאנחנו נפגשים עם המדענים הראשיים אנחנו שומעים על תמונה אחרת וכל אחד מציין את הירידה.

ענת מאור: אני רוצה לומר לך אדוני השר שאנחנו גילינו את הירידה הזו – ואולי זו התגלית החשובה ליום המדע – מאיפה נובעים הפערים ומהו השינוי שחייב להיעשות בתפיסה.

ענת מאור: כאשר משווים את אחוז ההשקעה במחקר ופיתוח לתמ"ג, בעצם נותנים חיזוק שלילי לעובדה שהתמ"ג בישראל הוא נמוך.

ענת מאור: מאיפה האחוז הגבוה?

ענת מאור: למה אנחנו במקום השלישי בעולם?

ענת מאור: כי התמ"ג אצלנו הוא 17 אלף דולר בלבד, בעוד שבמדינת אירופה הוא כ25- אלף דולר, בעוד שבארצות-הברית הוא 32 אלף דולר.

ענת מאור: אם ישראל באמת מתכוונת ברצינות, לא בהצהרות, להיות מדינה שמושכת קדימה, שהולכת לצמיחה כלכלית, שהולכת לזינוק החברתי-כלכלי האדיר של צמצום פערים, היא חייבת לקחת את הנתון השני שהוא החשוב של כמה מדינת ישראל משקיעה לא כאחוז התמ"ג שהוא נמוך אלא כאחוז לנפש.

ענת מאור: אנחנו מוצאים את הטבלה כבעייתית.

ענת מאור: נכון, אנחנו לא האחרונים, אבל אנחנו במקום עשירי ולא שלישי, ועל כך צריך להתחיל לדבר, ואנחנו לא במקום טוב באמצע.

ענת מאור: קיבלנו את הנתון המדויק שישראל משקיעה לנפש 400 דולר בלבד ואילו שוויץ שבראש הטבלה משקיעה 690 דולר, בארצות-הברית שבדרך כלל אנחנו משווים את עצמנו אליה משקיעים 600 דולר, וכך יפן, שוודיה, פינלנד, גרמניה וכולי.

ענת מאור: אלה המדינות שאם חפצי צמיחה אנחנו, אליהן אנחנו צריכים להשוות וזה היעד.

ענת מאור: אני חושבת שהבשורה הראשונה שצריכה לבוא מועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת צריכה להיות שהממשלה חייבת לפענח בצורה אחרת את הנתונים.

ענת מאור: האבסורד הגדול – ואני אומרת לכם שהגיע אלינו היום ממשרד הבריאות, ממש לא האמנתי לו, אני מוציאה כאן נתון שהוא ממש נתון חדש - שההשקעה בבריאות לנפש בישראל היא במקום כל כך חמור.

ענת מאור: אם זה מדויק, קשה לי להאמין.

ענת מאור: מדינת ישראל הנאורה שמתפארת במדע, קיבלנו ממשרד המדע נתונים.

ענת מאור: בדנמרק משקיעים 74 דולר לנפש במחקר לבריאות, בארצות-הברית משקיעים 58 דולר לנפש, ואילו בישראל משקיעים פחות מאחוז.

ענת מאור: 0.4 דולר לנפש שזה 40 סנט למחקר.

ענת מאור: אני רוצה לומר בשם הוועדה שזו הקריאה הראשונה שלנו ואולי המשמעותית ביותר.

ענת מאור: הנושא השני הוא צמצום הפערים.

ענת מאור: אני רוצה לציין שבצדק יש לנו נטייה ללכת בשבי קסם המדע, בשבי האתגר שבו, הסקרנות שבו ואלה הם דברים מאוד חשובים.

ענת מאור: אני אומרת לכם כמי שבאה מהפריפריה, ואני אומרת לכם כמי שהיא אישה, שאם לא תהיה מדיניות של התערבות ומעורבות של המדינה, כל ההישגים כולם נותנים קודם כל יתרון נוסף לשכבות החזקות יותר, לגברים, למי שבין חדרה לגדרה, למדינות העשירות יותר על-פני המדינות החלשות ביותר.

ענת מאור: אני מאוד בעד להמשיך את ההמנון ואת הסגידה למדע, אבל בתנאי שמדינות ומדיניות ימצאו את עצמם מתערבים כך שמהטובים שבמחקר והמדע יצאו נשכרים כל אישה, כל גבר וכל ילד בישראל קודם כל ובעולם בכלל.

ענת מאור: הנקודה השלישית היא איך להפוך את המדע למכשיר עוד יותר יעיל, פורה וטוב וזאת דווקא במעבר מחברת מלחמה לחברת שלום.

ענת מאור: אנחנו יודעים שבשם המדע נעשו גם הפשעים הכי גדולים באנושות, מבחינה טכנולוגית, מבחינת פצצות, מבחינת כוח הקטל, וככל שנשכיל לקדם אותם גם בשעה הפוליטית הטובה שאני מקווה תבוא עלינו וגם לרווחת המחקר החברתי, המחקר הרפואי, המחקר הטכנולוגי, הביולוגי וכולי.

ענת מאור: אני מסיימת בדברי תודה וזה תמיד הדבר הכי נעים.

ענת מאור: אני קודם כל מודה לחברי הוועדה.

ענת מאור: אני חושבת שיש ועדה עם השתתפות בדרך כלל מאוד גבוהה, עם אנשים פעילים, הקמנו ועדת משנה לקידום האינטרנט בראשות חבר הכנסת מיכאל איתן ואנחנו בהחלט פעילים באופן שוטף.

ענת מאור: הרבה תודה לחברי הוועדה.

ענת מאור: אני רוצה להודות לשר מתן וילנאי ולכל צוות המשרד על כל שיתוף הפעולה ועל כל העבודה.

ענת מאור: אני רוצה להודות לכל המדענים הראשיים של משרדי הממשלה ולכל אנשי המדע והמחקר, אלה שמשתפים אתנו פעולה ונותנים לנו הרבה מאוד מהידע שלהם ומזמנם הפרטי וזה מאוד מסייע לעבודת הוועדה.

ענת מאור: אני רוצה להודות מאוד לגברת ענת לוי מנהלת הוועדה, ליעל פינק, מזכירת הוועדה, ועורכת-דין מירי פרנקל-שור שבאמת עושות עבודה מצוינת לפני הקלעים ומאחורי הקלעים וכל הפעילות הזו, לרבות היום, לא הייתה מתאפשרת בלעדיהן.

ענת מאור: נמצאת אתנו משלחת מגרמניה.

ענת מאור: תודה רבה לכולם.

מתן וילנאי: אנחנו קבענו את היום הזה ומעכשיו הוא יהיה יום קבוע.

מתן וילנאי: נעביר את זה בוועדת השרים לענייני סמלים וטקסים שיש לי את הכבוד לעמוד בראשה ונקבע את היום הזה כיום שיציין כל שנה את יום המדע במדינת ישראל.

מתן וילנאי: אני חושש להגיד והציבור שפה הוא לא אשם בזה, ההפך, הוא היחיד שנוקט בפעולה, שאצלנו יותר מדברים וברמה הממשלתית פחות עושים, ואני אומר את זה כשר בממשלת ישראל.

מתן וילנאי: הציבור שיושב כאן, הם אלה שעושים.

מתן וילנאי: אני יודע שללא תמיכה ממשלתית קשה לעשות את זה, אבל יחד עם זאת מדברים גבוהה גבוהה בחשיבות וכשמגיעים לשלמונים, זה נראה לעתים קצת אחרת.

מתן וילנאי: אני שמח על הגרפים שענת מאור הציגה כאן למרות שהם לא מראים את כל האמת כנראה.

מתן וילנאי: יושבים כאן אנשים מומחים שיודעים שבסטטיסטיקה יש יותר מאשר הטעיה אחת.

מתן וילנאי: אני מבין שכאן מסתתרת איזושהי השקעה בנושא של תוכנה והיא זו שגרמה לעלייה הזו, אבל אני לא בטוח שלזה התכוונו, אני לא בטוח שאם זה עומד מול המחקר הרפואי שעלה כאן, אכן זו הדרך, ואנחנו לכן הולכים ללמוד את העניין ביסודיות.

מתן וילנאי: אני גורס שהבעיה תמיד היא לא הכסף אלא לאן מכוונים אותו.

מתן וילנאי: יותר מפעם אחת מגלים כספים גדולים שהולכים למקומות הלא נכונים.

מתן וילנאי: מדינת ישראל משקיעה ללא מערכת הביטחון שמספריה מסווגים, קרוב לעשרה מיליארד שקל במחקר ופיתוח.

מתן וילנאי: מכל בחינה שהיא זה לא מעט כסף הסכום הזה אלא זה סכום מכובד, אבל השאלה לאן הוא הולך ומה האיזונים שמתקיימים בתוכו, כמה משקיעים בבסיס ארוך הטווח, "המשעמם" והחסר תחליף ובלעדיו אין מדע, וכמה משקיעים ביישומי בקצה על-מנת לעשות עוד כמה אגורות לחשבון כזה או אחר.

מתן וילנאי: חוסר האיזון הפנימי הוא בעיה שנצטרך להתמודד אתה ובשנה הקרובה נעסוק בעניין הזה.

מתן וילנאי: נראה לי בלתי מתקבל על הדעת – בלי לנקוט עמדה מעבר לזה – שאנחנו משקיעים במחקר הרפואי כפי שאנחנו משקיעים.

מתן וילנאי: נראה לי ממש לא סביר.

מתן וילנאי: אנחנו נשקיע בתחום הזה הרבה מאוד.

מתן וילנאי: הדבר השני הוא שכאשר אני מנסה לאתר מה הנושאים שמשרד המדע יכול לתמוך בהם, מעבר לתמיכה במחקרים התשתיתיים האלה שאותה אנחנו עושים, אני רואה את הקהילה ואני רואה את הפריפריה.

מתן וילנאי: אני רואה את זה שמביא את דבר המדע ליותר ויותר בני נוער בישראל ומשפחות בישראל.

מתן וילנאי: לכן אני שמח שהצעירים האלה יושבים אתנו כאן כי כולנו קיימים כדי שעתידם ייראה אחרת והחינוך ומה שנשקיע בהם יקבע את צורתה של המדינה.

מתן וילנאי: למדע יש תחום מרכזי ורחב מאוד בדבר הזה.

מתן וילנאי: אנחנו קבענו שנשקיע בפרוייקט של פרחי מדע שהתחיל בימי השר הקודם ונגיע ל10,000- ילדים בפרחי המדע האלה ואני מסתובב בארץ, וראינו כאן את התצוגה בכניסת הכנסת, וראינו מה אפשר לעשות, ואני מסתובב במוזיאונים – גם בחיפה וגם בירושלים וגם בפארק המדע במכון ויצמן – ואני רואה איך אפשר לעניין את הציבור בדבר הזה.

מתן וילנאי: אני הולך למרכזי המדע שחלקם עומדים שוממים כפילים לבנים כי תקציבי זוטא שאפשר להפעיל אותם לא מתקיימים שם.

מתן וילנאי: בכל מקום כזה שאני בא, אני מנסה להגיע לכך שבסכומים קטנים נקרב את הנוער למדע, נעורר בו את הסקרנות ובסופו של דבר ניצור את המדען של העתיד, ונחשוף אותו לציבור הרחב.

מתן וילנאי: המשרד קבע לעצמו כיעד את הקהילה, המשרד קבע לעצמו כיעד את פרחי המדע ואת האוריינות המדעית וכל מה שכרוך בהם.

מתן וילנאי: אנחנו משקיעים, לפי אותו הגיון עצמו, במחקר ופיתוח אזורי שאת חלקם ראיתי כאן, על-מנת שזאת לא תהיה נחלתה של ישראל בין גדרה לחדרה.

מתן וילנאי: יש דברים שמצפון לחדרה כמו הטכניון, יש דברים שהם מדרום לגדרה, אוניברסיטת באר-שבע, אבל אתם הרי מבינים למה אני מתכוון.

מתן וילנאי: אני לא רוצה שהכל יהיה בבטן הרכה סלולת בטון ומלט שנמצאת במרכז הארץ.

מתן וילנאי: התוכנית של האוריינות המדעית והמוזיאונים, והפעולות של מחקר ופיתוח אזורי מגיעות גם לאזורים אחרים, ואני חייב לומר לכם שבמקומות שאני מבקר אני רואה פעילות יפהפייה שנותנת מענה לאזור שבו היא נמצאת.

מתן וילנאי: קבענו גם שנתמוך במגזרים שלעתים הם נפגעים לעומת האחרים.

מתן וילנאי: זה נכון במגזר הערבי, שם יש כרגע שני מרכזי מחקר ופיתוח פעילים שאנחנו מחזקים אותם.

מתן וילנאי: הכספים לא מצויים בשפע, אבל בכספים קטנים יחסית אפשר להתקדם בה ולהביא את דבר המחקר והפיתוח גם למגזר הערבי ששוכן בתוכנו.

מתן וילנאי: מי שלא יודע, זה עשרים אחוז ממדינת ישראל.

מתן וילנאי: אותו הדבר לגבי מגזרים אחרים.

מתן וילנאי: בכל תחומי המשרד, אני דוחף בכל הכוח את הפעילות של האנשים.

מתן וילנאי: יש איזו אמירה או תחושה שכאילו רק השרות מטפלות בנשים, אבל אני חושב שקידום המגזר של הנשים זו משימה של כולנו.

מתן וילנאי: להגיע לשוויון, זו משימה של כולנו.

מתן וילנאי: אני נוסע בשבוע הבא לביקור בגרמניה, זיהיתי שמתוך ששה אנשים חשובים שאני נפגש, שלוש מהם הן נשים.

מתן וילנאי: מהניסיון הדל שלי, הן עושות את זה יותר טוב מהגברים וזו אחת הבעיות שלנו ולכן אנחנו פוחדים מהתחרות הזאת.

מתן וילנאי: זה לא מקרה שיש לנו מדענית במשרד וזה לא מקרה שבוועדה של המשרד יש ייצוג הולך לנשים, חלקן מובילות את הנושאים השונים וזה רווח נקי לכולנו וזה עושה אותנו לחברה מאוזנת יותר מעבר ליום המדע.

מתן וילנאי: האמינו לי, זה מאוד חשוב.

מתן וילנאי: במאמר מוסגר.

מתן וילנאי: בכדורסל בארץ אחוז הנשים הוא פנטסטי, נהדר לראות את זה.

מתן וילנאי: אבל במוסדות - אפילו לא אחת.

מתן וילנאי: סתם כך, אין שום סיבה שבעולם.

מתן וילנאי: זה קשור ליום המדע, סטיתי, אבל אני אחזור למדע.

מתן וילנאי: צריך גם כאן לתת לעצמנו דין וחשבון ואני נותן את הדין וחשבון לעצמי ואני מתנהג גם בדוגמה אישית כפי שאני מורגל ואני גם דואג להביא את הדבר הזה לכל פינה ולכל מקום בתחומים עליהם אני מופקד.

מתן וילנאי: אני לא יכול שלא להזכיר כאן את המגזר של העולים מברית-המועצות לשעבר שהעשירו את החיים המדעיים בארץ, גם התרבותיים וגם הספורט שאני מופקד על שלושת התחומים.

מתן וילנאי: התרומה של העולים מברית-המועצות לשעבר היא עצומה בשלושת התחומים האלה, גם בתחום המדע.

מתן וילנאי: ביותר ממקום אחד אומרים לי אנשים שאלמלא העולים מברית-המעוצות היינו נראים אחרת.

מתן וילנאי: אני ער למעמדנו בעולם בתחומים השונים ואני מכיר את הסטטיסטיקות, אני גם בהן נזהר ואני רוצה להיות בטוח שמקומנו הוא אכן כפי שאנחנו חשים וגם בקהילה כאן יש מדעה אחת וזה מטבע הדברים וכך זה צריך להיות וגם את הדבר הזה אני מתכוון לבחון.

מתן וילנאי: הדבר האחרון שאני לא יכול שלא להתייחס אליו.

מתן וילנאי: יש לנו חוסר ברור במדיניות שלמה שקובעת את כלל המערכת ומתאמת אותה.

מתן וילנאי: אנחנו לא צריכים לקבוע לכל אחד מה הוא יעשה, ממש לא, אבל אנחנו כן צריכים שיהיה תיאום ולראות את הראייה הלאומית הכוללת.

מתן וילנאי: יש היום יוזמה ברוכה של האקדמיה למדעים, ויושב אתנו כאן פרופסור יעקב זיו שלקח את היוזמה הזאת והוא בנה את פורום תלם שהוא פורום וולנטרי שעוסק בראייה הזאת.

מתן וילנאי: בשנה הקרובה, עד ל14- במרץ 2001 נייצב מערכת שרואה תמונה שלמה בתוקף חוק, מייעצת לממשלת ישראל ופועלת כמועצה עליונה בתחום הזה.

מתן וילנאי: איך זה ייראה, אני לא יודע.

מתן וילנאי: החוסר ברור.

מתן וילנאי: אני אגלה לכם סוד שכולם מכירים אותו, שלאורך שנים משרד המדע חשש מהדבר הזה, שמא זה יסגור את משרד המדע.

מתן וילנאי: אני לא חששתי מדברים גרועים ואני גם לא חושש מהדבר הזה, אבל אני שואל שאלה פשוטה: מה טוב למדינת ישראל ומה טוב לפיתוח המדעי שלה.

מתן וילנאי: את זה צריך לעשות ואת זה אנחנו נבחן.

מתן וילנאי: ההצעות שמונחות בשטח מוכרות לכם היטב ברמה כזו או אחרת ואנחנו נעסוק בהן.

מתן וילנאי: פעם הייתי אומר שבחצי שנה נסיים את זה, אבל למדתי משהו ואני ריאלי.

מתן וילנאי: שאלוהים יעזור לי, זה יסתיים בשנה ואני מקווה שהוא יעזור לי.

מתן וילנאי: זאת משימה שלנו ואנחנו נקדם את הדבר הזה.

מתן וילנאי: תודה רבה לכם.

ענת מאור: אני מזמנה את פרופסור יעקב זיו, נשיא האקדמיה הלאומית למדעים שמלווה אותנו לאורך כל הדרך.

יעקב זיו: אפתח דברי בהבעת תודה בשם קהילת מדעני ישראל על יוזמת ועדת הכנסת למדע וטכנולוגיה, ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה וועדת השרים לטקסים להכריז על יום לאומי למדע בישראל כאירוע ממלכתי.

יעקב זיו: יפה עשו באמצם את הצעת האקדמיה הלאומית למדעים השוכנת בכיכר איינשטיין בירושלים בתוך גן המדע על-שם איינשטיין לבחור ביום הולדתו של אלברט איינשטיין כיום המתאים לאירוע ממלכתי זה.

יעקב זיו: מה חשיבותו של יום המדע.

יעקב זיו: לכאורה, ושמענו את זה גם היום, ידוע לכל כי ישראל היא מדינת מדע.

יעקב זיו: למדינת ישראל המספר הגבוה ביותר של פרסומים מדעיים לנפש, מדינת ישראל שאוכלוסייתה קטנה מזו של ערים רבות בעולם מייצרת למעלה מאחוז אחד של הפרסומים המדעיים בעולם.

יעקב זיו: יתרה מזאת, חדשנותה של ישראל במדע וטכנולוגיה הנביטה תעשייה עתירת ידע וטכנולוגיה, תעשייה שהאדירה את יכולתה של ישראל להתחרות בשווקי העולם.

יעקב זיו: תקומתה של מדינת ישראל הובילה לפריחה מדעית ולדומיננטיות של מדעני ישראל גם במדעי הרוח והחברה, למשל בכל הקשור לחקר ארץ-ישראל ותולדות ישראל.

יעקב זיו: אי לכך ראוי אמנם שתתפנה כנסת ישראל להרף קט ותתבשם בהישגי מדעני ישראל ואף תדון בדרכים לקדם, להגדיל ולהאדיר את המדע בישראל.

יעקב זיו: מהו מדע ומהו מחקר מדעי.

יעקב זיו: כולנו מדברים על זה, אבל אני אנסה להגדיר את זה במלים קצרות.

יעקב זיו: ניתן תוך הסכנה שבהכללה לדבר על שני סוגי מחקר ופיתוח: א.

יעקב זיו: המחקר ארוך הטווח שהכוח המניע שלו הוא הסקרנות והרצון ליצור ידע חדש והצורך בשימור הידע האנושי הקיים.

יעקב זיו: מחקר כזה איננו מכוון ויש לראות בו תרומה לתרבות האדם ולרווחתו.

יעקב זיו: ב.

יעקב זיו: המחקר המכוון שהוא מחקר ופיתוח המבוסס על הישגי המחקר ארוך הטווח והנובע מצורך מוגדר ומטרתו קידום התעשייה, הכלכלה והחברה בישראל.

יעקב זיו: בלשון מליצה ניתן לומר שבעוד המחקר המדעי ארוך הטווח הוא דבר שבין החוקר לבין בוראו, הרי המחקר המכוון הוא דבר שבין החוקר והמפתח לבין קונו.

יעקב זיו: כאמור, רם מעמדה המדעי והטכנולוגי של מדינת ישראל בקרב העמים, אבל כיצד הגענו עד הלום?

יעקב זיו: לימוד מעמיק מאפשר לנו לזהות שלושה גורמים עיקריים שתרמו לקידום המחקר בישראל: א.

יעקב זיו: מערכת ההשכלה הגבוהה והמחקר בה היא מערכת ממלכתית עצמאית על-פי חוק המנהלת את עצמה על אף היותה נתמכת בצורה ראויה על-ידי תקציב המדינה וסמוכה במידה רבה על שולחנה.

יעקב זיו: מערכת עצמאית זו השכילה למצוא עד כה את שביל הזהב שבין הצורך בהרחבת ההוראה לבין קידום המחקר, בין השאר על-ידי תקצוב הקרן הלאומית למדע מיסודה של האקדמיה שהיא מקור התמיכה התחרותי העיקרי והמירבי למחקר ארוך טווח שהוא תחרותי מטבעו.

יעקב זיו: מערכת ההשכלה הגבוהה היא כמעט המערכת היחידה בישראל שתקציבה הוא רב שנתי מתוך הכרה בטווחי הזמן הארוכים המאפיינים מערכת עתידית כזאת.

יעקב זיו: ב.

יעקב זיו: השקעות העתק בעבר במחקר ופיתוח ביטחוני וחקלאי מחד ובתשתיות לאומיות למחקר ופיתוח מאידך שתרמו יחד עם אוניברסיטאות לקידום יכולתה המדעית והטכנולוגית של מדינת ישראל.

יעקב זיו: ג.

יעקב זיו: השקעות ניכרות במחקר ופיתוח תעשייתי והמחקר בפיתוח מוכוונים באמצעות המדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר, במשרד המדע, ובמידה קטנה יותר, כפי ששמענו, באמצעות משרדים ממשלתיים נוספים.

יעקב זיו: גם כיום משקיעה מדינת ישראל מאמצים נכבדים במחקר ופיתוח ואני מקווה שתמשיך לעשות כך ואף תגדיל לעשות גם בעתיד, אך בכך לא די.

יעקב זיו: כללי המשחק ואופיו של המחקר והפיתוח בעולם משתנים והולכים.

יעקב זיו: לדוגמה, מתקני ענק למחקר לניסיונות בינלאומיים גדולים כדוגמת אלה המקובלים כבר היום בפיזיקה של אנרגיות גבוהות הופכים להיות חיוניים יותר ויותר גם בשטחים אחרים, כגון מדעי החיים.

יעקב זיו: יתרה מזאת, יש להם השלכה ישירה לא רק למחקר ארוך הטווח אלא באופן ישיר ובעקיפין גם לתעשייה ולמחקר התעשייתי.

יעקב זיו: תג המחיר עבור חברות ולו גם חלקית במתקן במחקר סרן בג'נבה או הצטרפות ישראל לתוכנית החמישית למחקר ופיתוח של הקהילה האירופאית חורגים בהרבה מן התקציב של כל אוניברסיטה או מוסד מחקר בישראל או אפילו מתקציב משרד ממשלתי בודד כלשהו.

יעקב זיו: אך תג המחיר עבור אי-השתלבות ישראל בחזית הידע והמחקר העולמי הוא יקר הרבה יותר.

יעקב זיו: יש לכן לפעול כפי שציין שר ביתר שאת לאיגום מתואם של משאבים מתוך תקציבי כל הגורמים הממלכתיים המממנים מחקר בישראל לשם הקמת תשתיות לאומיות למחקר ולפיתוח בארץ והשתלבות בתשתיות בינלאומיות מתאימות וזאת כדי להביא לניצול מירבי של ההקצבות הניכרות של המדינה במחקר ופיתוח.

יעקב זיו: התביעה להגדלה נוספת בחלקו של המחקר והפיתוח בעוגה הלאומית חייבת לבוא תוך מיצוי נאות של כל ההקצבות וההקצאות המגוונות הרבות הקיימות כיום.

יעקב זיו: לכן מסתמן הצורך, כפי שאני שמח שהשר גם ציין, בהקמת מועצה לאומית למחקר ופיתוח כגוף לאומי סטטוטורי כדוגמת המועצה להשכלה גבוהה למשל.

יעקב זיו: גוף זה ייעץ לממשלה בכל הקשור לתיאום השקעות במדינת ישראל, במחקר המכוון, ויפעל להקמת תשתיות לאומיות למחקר ופיתוח כאשר עיקרון המשאבים הוא נר לרגליהם.

יעקב זיו: זה מסר שעל יום המדע להעביר לממשלת ישראל, לכנסת ולציבור.

יעקב זיו: על יום המדע לשמש כנקודת מוקד לקידום אוריינות הציבור הרחב בכל הקשור למדע ולשיטה המדעית.

יעקב זיו: רבותיי, מדע ואמונה אינם תרתי דסתרי.

יעקב זיו: הסקרנות המדעית נובעת במידה רבה מתוך השתאות בפני מעשה הבריאה, השתאות המרחיבה דעתו של אדם.

יעקב זיו: חובה עלינו להעביר לציבור את משמעותה של השיטה והמחשבה המדעית כי לא הרי אסטרולוגיה כהרי אסטרונומיה, לא הרי נומרולוגיה כהרי תורת המספרים, לא הרי תורת הקבלה כהרי קמיעות ואמונה באלילים.

ברכה רגר: לדאבוננו היום דווקא בתקופה שפירות המחקר היישומי והטכנולוגי זוכים לתשומת לב רבה כל כך, המדע הופך לשותף נשכח של המפעל הזה.

ברכה רגר: נכון, אמנם המדע הבסיסי נעזר גם בטכנולוגיה, אבל חשוב לזכור שאין טכנולוגיה בלי מחקר בסיסי ומחקר תשתיתי.

ברכה רגר: הספקים העיקריים של החידושים הם המדענים, הם בדרך כלל מתחילים בהתחלות צנועות ולפעמים אפילו לא ערים לפוטנציאל היישומי והכלכלי הטמון במחקר שלהם.

ברכה רגר: לכן חשוב שיהיה קשר מתמיד והדוק בין האקדמיה והמוסדות בהם מתקיים רוב המחקר הבסיסי והתשתיתי עם הרשויות שביכולתם לקדם את הפיתוח היישומי והכלכלי של המחקרים.

ברכה רגר: ההכרה בצורך בתמיכה ממשלתית לקידום מחקר מדעי החלה באירופה כבר במאה ה17-, אבל ההכרה האמיתית בצורך הלאומי לטיפוח מחקר מדעי בתמיכה ממשלתית הייתה עם פרוץ מלחמת העולם השנייה וכולנו יודעים עד כמה חשוב היה הניצול של היתרונות שסיפק באותה תקופה המחקר המדעי והטכנולוגי.

ברכה רגר: כאן גם אולי המקום להזכיר את הזווית שלנו, את הקשר המדעי שהיה להצהרת בלפור שניתנה למדען פרופסור חיים ויצמן כהוקרה על תרומתו למאמץ המלחמתי הבריטי במלחמת העולם הראשונה.

ברכה רגר: נשיא ארצות-הברית, הנשיא קלינטון, אמר לפני כמה שבועות שהחוסן הכלכלי של ארצות-הברית והגאות הכלכלית ממנה נהנית היום ארצות-הברית הם תוצאה של ההשקעות שנעשו בשנים שעברו במדע וטכנולוגיה.

ברכה רגר: הוא גם הכיר בעובדה שעל-מנת לשמור על היתרון שיש לארצות-הברית ועל-מנת שהיא תוכל להמשיך ולהוביל ולעמוד בתחרות עם ארצות אחרות, יש צורך להמשיך ולהשקיע במחקר.

ברכה רגר: לפיכך הוגדלו השנה ההקצבות למחקר מדעי בארצות-הברית בשיעורים שלא היה להם תקדים וזה השיעור שאולי אנחנו צריכים ללמוד מארצות-הברית.

ברכה רגר: התמיכה הממשלתית במחקר ופיתוח חיונית למדינה אשר רוצה לפתח כלכלה בריאה ויצרנית ולשמור על איכות חייהם של התושבים.

ברכה רגר: המדענים באוניברסיטאות – ואת זה שמענו כבר – חוקרים בדרך כלל נושאים שמעניינים אותם, נושאים ארוכי טווח והחופש האקדמי נועד להבטיח להם אפשרות זאת.

ברכה רגר: מאידך, עניינה של החברה לתעל את המחקר לצרכיה זה דבר הנעשה בדרך כלל על-ידי הקצאת תקציבים ממשלתיים המיועדים לצרכים אלה.

ברכה רגר: כאן למעשה מקומם של המדענים הראשיים אשר הם למעשה אחראים על המחקר והפיתוח הממשלתי.

שני תפקידים: לפיכך, כדי לחזק את המחקר והפיתוח הממשלתי, חשוב לעגן את מעמדם של המדענים הראשיים על-פי חוק, דבר שיאפשר להם לבצע את המוטל עליהם ויקבע את מסגרות התקציב העומדות לרשותם.

שני תפקידים: היום גם שמענו על תקציב המחקר והפיתוח, אבל נתח גדול מתקציב המחקר והפיתוח הממשלתי, כ44- אחוזים מופנה למדען הראשי של משרד התעשייה והמסחר הפועל על-פי חוק למחקר ופיתוח בתעשייה ועיקרו מוקדש לפיתוח תעשייה.

שני תפקידים: הפניה של תקציב המחקר והפיתוח הממשלתי המופנה לכיוון אחד גורמת לכך שלתחומים אחרים – בריאות, איכות סביבה, חקלאות, חינוך ועוד – נשארים תקציבים זעומים מכל תקציב המחקר והפיתוח ולכן קשה מאוד לפעול.

שני תפקידים: חבריי המדענים הראשיים ואנוכי חשבנו שהיום ביום המדע, ביום בו פתחה הכנסת את שעריה לנושא זה, חשוב להתריע על המצב הקשה אליו נקלע המחקר והפיתוח הממשלתי.

שני תפקידים: הגיעה השעה שהמדינה תכיר בחשיבותו של המחקר והפיתוח לא רק כמנוף כלכלי אלא גם בתרומתו ההכרחית לשמירה על איכות חיים נאותה של האזרחים במדינה.

שני תפקידים: אנו מברכים את שר המדע מתן וילנאי, את חברת הכנסת ענת מאור, יושבת-ראש ועדת הכנסת למדע וטכנולוגיה, על היוזמה בארגון יום זה ומאחלים שתמשיכו לפעול בנחישות וביד רמה לקידום ולשמירה על רמתו ואיכותו של המחקר והפיתוח בישראל.

שני תפקידים: תודה רבה.

ענת מאור: אני רוצה לברך ולהודות למוזיאון המדע בירושלים על התערוכה המרנינה והמרשימה שמוצגת כאן ונקראת "מיני תערוכה בנושא גלים".

ענת מאור: תודה למנהלת המוזיאון מיה לוי.

ענת מאור: מוזיאון המדע בירושלים גם פתח היום את שעריו בפני בני הנוער ואני מקווה שרבים ינצלו זאת.

ענת מאור: אנחנו רואים את ההמחשה כדבר מאוד חשוב.

ענת מאור: אני מבקשת מפרופסור פיטר הלמן שהוא למעשה מנהל המוסד המייסד של מוזיאון המדע לומר מילות ברכה.

פיטר הלמן: ברצוני להתייחס בכמה מלים לקשר בין העולם האקדמי לבין הקהל הרחב, האינטרפייס.

פיטר הלמן: האינטרפייס הזה בעיקר מבוסס על מוסדות לחינוך לא פורמלי שהם מרכזי מדע ומוזיאונים למדע.

פיטר הלמן: המוזיאונים האלה הם מושכים מאוד קהל רחב ביותר מפני שמדע וטכנולוגיה הם אוניברסליים ולכן המוסדות האלה יכולים למשוך ומושכים את כל הקהל מכל הגילאים, מכל המגזרים – ערבים, יהודים, דרוזים, חילוניים, חרדים – וזה מקום מפגש, שזה גם חשוב מסיבות חברתיות, בין כל המגזרים האלה של הקהל הרחב.

פיטר הלמן: אני חושב שלמוסדות האלה יש תפקיד מאוד מרכזי בהעברת אוריינות לקהל הרחב והדרכתו למדע וטכנולוגיה שהיא חשובה בדמוקרטיה, בהחלטות של כוח גרעיני, על הנדסה גנטית וכולי.

פיטר הלמן: אני חייב לומר שמדע זה תענוג וחבל לי מאוד שיש אנשים בחברה שלא נהנים מהתענוג הזה.

פיטר הלמן: בלי הוועדה הזאת ומשרד המדע אנחנו פשוט לא היינו מגיעים להצלחה הגדולה שיש לנו כבר ולא היינו יכולים להמשיך בעתיד.

ענת מאור: זאת ההזדמנות לברך את פרופסור חגית מסר-ירון, המדענית הראשית החדשה של משרד המדע, ובאמת אני רוצה לברך את השר על שמקדם נשים במשרדו.

ענת מאור: אני רוצה לברך את דוקטור אורנה ברי, המדענית הראשית של משרד התעשייה והמסחר שמסיימת את תפקידה.

2475: רציתי להוסיף כמה דברים ואולי להאיר אותם באור קצת שונה.

2475: ראשית, במניין ההסבר או הניתוח של המספרים שהוא ניתוח נכון שאת הבאת לגבי העובדה שההשקעה עצמה לנפש היא קטנה, הייתי אומר שבהשוואה למדינות בעולם צריך להוסיף עוד פרט אחד.

2475: היה לי ידיד ששמו בריין ג'ונס, מי שהיה שר המדע של אוסטרליה, שכשר מדע היו לו בעיות קשות כי הוא רצה להכניס היי-טק, מחשבים, דברים מסוג זה, ואמרו לו באוסטרליה שיש להם מכרות מכל הסוגים, יש כלכלה פורחת בלאו הכי ולא צריך את ההיי-טק הזה.

2475: לנו את המכרות שיש באוסטרליה.

2475: לפני שנתיים-שלוש התפרסם מאמר ב"הארץ" ושאלו למה להמשיך ללמוד מתמטיקה והיה מי שהציע להפסיק ללמוד מתמטיקה כי יש מחשבים ואפשר לתת למחשב לעשות הכל.

2475: כתבתי מכתב למערכת ואמרתי שבאמת יכול להיות שלסעודים מספיק לדעת חשבון, לספור את הכסף, אבל אצלנו יש עוד צרכים אחרים למתמטיקה.

2475: בהשוואה הזאת, לא רק שאנחנו צריכים להשוות את עצמנו אלא צריך להביא בחשבון שאצלנו זה רק זה, אין מכרה אחר, ואצל האחרים זה אחד מארבעה-חמישה אופנים שהמדינה שלהם יכולה להמשיך לשגשג אחר-כך.

2475: הערה נוספת שמתקשרת לדבריו של ידידי שר המדע הנוכחי, השר וילנאי, וגם נשיא האקדמיה.

2475: כאשר הקמנו את משרד המדע, מנחם בגין זיכרונו לברכה נועץ בי אם להקימו או לא, נדמה לי שהבעיות שהועלו אז בחלקן עדיין לא נפתרו.

2475: האחת, שיהיה כוח פוליטי שעומד מאחורי הקמת תשתיות למדע, וזו הייתה משימה מספר אחת.

2475: צעדנו כמה צעדים.

2475: היה שלב שבו ועדת שרים לענייני כלכלה העבירה ביוזמתי החלטה על 25 מיליון דולר לשנה לתשתיות למדע אבל העניין אחר-כך התמסמס ויצא מזה מחשב על.

2475: אני רק אומר שבפועל היום נשיא האקדמיה יזם ועדה וולנטרית שעוסקת בזה, אבל צריך בעניין זה לא רק ועדה אלא צריך כסף.

2475: צריך לדעת שלא יתקיים הלאה מדע רציני באותה רמה אם לא נשקיע השקעות גדולות בתחומים האלה והעניין הזה של התקציב למדע צריך להיות סעיף קבוע.

2475: הדבר השני הוא הנושא הייעוץ המדעי.

2475: אני אומר שצריך להיות יועץ שהוא די דומה ליועץ המשפטי לממשלה.

מיכאל איתן: מהממשלה ומהכנסת צריך לצאת מסר.

מיכאל איתן: ואני אספר לכם בדקה מה קורה בכנסת, בעניין הזה כבבואה של מה שקורה לנו כחברה.

מיכאל איתן: אנחנו יוצרים מצבים שבהם יש כפילויות, ממסדים שלא מתאמים, לפעמים מתחרים אחד עם השני, אין תוכנית לאומית כוללת נושא מדע.

מיכאל איתן: המילה מדע, נוהגים בה כאילו זה הדבר הכי פחות מדעי שיכול להיות בעולם.

מיכאל איתן: הגישה הכי פחות מדעית – כל דבר אינטואיטיבי, כל דבר מאולתר, שום תוכנית אחת כוללת, שום דיון אחד שבו אפשר להושיב את המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה או את שר המסחר והתעשייה יחד עם שר האוצר, יחד עם שר הביטחון, יחד עם שר החינוך והתרבות שחולש על תקציבי מדע אדירים, וגם לא נשכח את שר המדע.

מיכאל איתן: שיכינו תוכנית כוללת ויאמרו איך הם רואים, מה סדרי העדיפויות, איך הם עובדים ביחד, איפה יש איזשהו נייר.

מיכאל איתן: אני אומר לכם שזה בכלל לא מעניין אותם, הם גם לא שואלים את השאלות האלה.

מיכאל איתן: יש לי עוד דברים לומר, אבל מפאת קוצר הזמן אני אומר אותם במליאה.

מיכאל איתן: אני רוצה לאחל לכולנו, וכאן אני פונה לחברת הכנסת ענת מאור ולשר המדע – שאני יודע שיש לו ראש שחושב בצורה רציונאלית, וכבר הייתה לי שיחה אתך וראיתי את הדברים – שלא נאבד את הרציונאליות, שניפגש כאן בשנה הבאה ביום המדע כפי שמגיע למדע בישראל ולא באולם ההרצאות אלא באודיטוריום בהשתתפות כל שרי הממשלה וכל צמרת המדע בישראל.

ישראל בריילובסקי: באנו לארץ אחרי סוף ברית-המועצות כי לפני כן לא הייתה אפשרות ובשלבים הראשונים כאן – והם היו שלבים לא קלים – קיבלנו תמיכה ממשרד המדע בצורה של מלגות ספציפיות, מענקים וכולי שניתנו למדענים עולים חדשים ובאותו הזמן שר המדע היה פרופסור יובל נאמן.

ישראל בריילובסקי: אני רוצה לברך אותו ולומר שאנחנו צריכים לקחת ברצינות את הצעתו של פרופסור יובל נאמן כך שבשנה הבאה ביום הזה נצטרך לבקש את פרופסור נאמן לתת נאום על אלברט איינשטיין.

ישראל בריילובסקי: אני יודע שנאומים של פרופסור יובל נאמן הם יוצאים מן הכלל ואני חושב שכולנו נהיה מרוצים.

מיכאל נודלמן: אני שמח שהיום הזה מתקיים היום ואני רוצה להודות לשר המדע וליושבת-ראש הוועדה, על כך שהחלטה שקיבלנו בקדנציה הקודמת מיושמת עכשיו.

מיכאל נודלמן: אני חושב שהיום הזה צריך להיות יותר רחב ועם יותר פעילות.

מיכאל נודלמן: כשהחלטנו על קיום היום הזה דיברנו על כך שכל משרדי המדענים צריכים להיות פתוחים, כל בתי-הספר צריכים להיות פתוחים בפני מדענים וצריכות להינתן הרצאות על מדע ועל יוזמה של מדענים לפיתוח כל החברה ולא רק החברה הישראלית.

מיכאל נודלמן: אני רוצה להודות לחבר הכנסת מיכאל איתן.

מיכאל נודלמן: הוא איש צנוע, אבל הוא היה אחד היוזמים להקמת הוועדה הזו, בהתחלה כמו ועדה מיוחדת ואחר-כך, לאחר מלחמות גדולות, כועדה קבועה כשאר הוועדות בכנסת.

מיכאל נודלמן: אני בטוח שזה יום היסטורי כי תמיד המדענים היו בצל ואני כאיש אקדמיה נבחרתי לכנסת וראיתי שיש כל מיני לוביסטים, כל מיני ועדות ששם דנים רק בדברים יום יומיים, אבל לא הייתה ועדה שדנה בדברים שבעתיד, על מדע ועל מה יש בבסיס הפיתוח.

מיכאל נודלמן: לכן לחצתי על חבר הכנסת איתן, הוא היה יושב-ראש הקואליציה, והוועדה אכן הוקמה.

מיכאל נודלמן: אני מאוד שמח כאשר כל שבוע אני רואה בכנסת לא רק לוביסטים אלא גם מדענים, אנשים שכל הכבוד להם.

אליעזר כהן: אני מודה לחבר הכנסת נודלמן ולחבר הכנסת איתן שהפך להיות איש המחשבים המרכזי של הכנסת ומיחשב אותנו מכל כיוון שהתחילו בדרך צנועה והעבירו את הנושא לידיה של חברת הכנסת ענת מאור.

אליעזר כהן: אני חשבתי שאני בא לכנסת לעסוק בפוליטיקה, אבל מצאתי את עצמי מתעסק במדע גנטי, מדעי החלל בישראל, השקעות לאומיות לפיתוח, מדענים ראשיים במשרדים שאני מוקיר ומעריך כל אחד מהם.

אליעזר כהן: חסר לנו רק מדען במשרד ראש-הממשלה ויכול להיות שחוץ משר המדע צריך להיות מדע במשרד ראש-הממשלה.

אליעזר כהן: ראש-הממשלה עצמו הוא מדען, אבל לא יזיק שיהיה מדען במשרדו.

אליעזר כהן: אני רוצה להתייחס לבאג 2000.

אליעזר כהן: מי שלא היה בישיבת הוועדה להיערכות לבאג 2000, לא יודע על מה אני מדבר.

אליעזר כהן: כאן ישבו כל המדענים והתייחסו לנושא דרך המחשבים וכולי.

אליעזר כהן: ישיבות הוועדה בנושא באג 2000 היו מדע בפני עצמו כאשר כל משרדי הממשלה ישבו ובדקו את עצמם איך אם נערכים לנושא וזה היה מאוד רציני.

אליעזר כהן: אני מעריץ גדול של התפתחות המחשב ועוד יותר של מהפיכת המידע.

אליעזר כהן: אנחנו נמצאים בטירוף מערכות של אינפורמציה.

אליעזר כהן: אין כמו הביוטכנולוגיה וזאת מפני שכל האינטרנט והזיכרונות זה בסך הכל לנוחיות, אבל הביוטכנולוגיה היא לחיים, לשמירה על חיים, לקיומם, להולדתם.

אליעזר כהן: אני יושב עם גניקולוגים ואני מדברים על מדעי החיים, איך מדברים על איך ייוולדו, איך לא ימותו ואיך יבריאו, וזו סנסציה וזו הולכת להיות הפריצה הגדולה של הדור הבא.

אליעזר כהן: אדוני השר, דבר אחד צריך לעשות.

אליעזר כהן: למרות שאני בעד דמוקרטיה וחופש מידע, מי שיקבל תרומה מהממשלה לפיתוח, צריך להשאיר את הפיתוח בישראל ולתת למפעלי תעשייה בישראל לפתח.

אליעזר כהן: אם מפתחים אנזימים בחלבונים, זה צריך להיות בישראל ולא בחו"ל ולא למכור את המוח שלנו לתעשיות בחו"ל.

נסים זאב: יש פה עניין של תקציב המדינה כאשר הממשלה משקיעה ולפעמים זה לא נמדד בתקציב אלא יש את האיכות ואת הכמות.

נסים זאב: כנראה שמדינת ישראל בסדר העדיפות הלאומית שלה קיימת הבעיה התקציבית כאשר צריכים להשקיע בתחומים שונים ורבים, אבל בגלל מיטב המוחות שיש לנו, גם בתקציב מעט נוכל לקבל איכות גבוהה.

חגית מסר-ירון: השר הזכיר כמה דברים ואני מוכרחה להגיד שמכיוון המדע אני מוכנה להרים את הכפפה ולהתחייב על חלק מהדברים שנאמרו כאן, על תהליכים שהוזכרו, שאנחנו כבר בתוכם ואנחנו פועלים בהם ושאנחנו מנסים לקדם אותם.

חגית מסר-ירון: דוח הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שהוזכר כאן נותן את הנתונים הקרים אבל צריך לדעת לקרוא אותם ולא רק לפרק אותם לגורמים שונים, אלא גם לראות מה הכיוונים שהם מובילים.

חגית מסר-ירון: חלק גדול מהתקציבים שכתובים שם הם תקציבים שהולכים לתעשיית ההיי-טק ואלה תקציבים שהקשר שלהם למדע הוא מאוד ישיר כי בתעשיית ההיי-טק יש אחוז גבוה של שיווק ושל דברים כאלה, אבל זה גם מופיע במספרים האלה.

חגית מסר-ירון: הצד השני של הדוגמה הזאת הוא ההשפעה של זה על האזרח, על הציבור.

חגית מסר-ירון: כפי שצוין כאן, מה שקורה היום הוא שתעשיית ההיי-טק מצד אחד מקדמת את כולנו אבל מצד שני היא גם יוצרת פערים בחברה, גם יוצרת חוסר איזונים בחברה.

חגית מסר-ירון: אנחנו עושים תהליך למידה עמוק ומסודר במסגרת משרד המדע, לראות איך התהליכים השונים שרובם ככולם נגזרים מכוחות שהם לא בשליטתנו, איך הם משפיעים על האזרח ועל הציבור ואנחנו רואים את תפקידנו במשרד המדע לדאוג לאיזונים בין התהליכים האלה, בין התהליכים המדעיים והטכנולוגיים בשביל לקדם את האזרח ואת הציבור.

חגית מסר-ירון: העבודה נעשית וכל מי שרוצה ויכול לתרום, מוזמן.

חגית מסר-ירון: אנחנו נשמח לדווח בשנה הבאה לאן הגענו.

ענת מאור: הוועדה, המשרד וכל היושבים כאן מתכוונים לתבוע מדיניות תקציבית נכונה יותר כלפי הסקטור התעשייתי-עסקי כאשר כל אחד בגינתו שלו ישקיע יותר ויותר ושכל משרד, כל משרד ומשרד כלפי המדענים הראשיים שלו ובתפיסה הלאומית הכוללת בהשוואה לנפש ולא לתמ"ג כשיש פה בעצם את אותו מלכוד שאולי איפשר כל הזמן לדבר רק על ההצלחות ולא לראות איפה מקור הקשיים.

ענת מאור: אני רוצה לברך את התלמידים ממרכז מדע ודעת בשלומי.

ענת מאור: בכך אנחנו מכוונים לנושא החינוך ועוד פעם חינוך וחינוך וגם לנושא של שפריפריה.

ענת מאור: זאת אומרת, המקריות שיושבים כאן ילדים משלומי היא זו שצריכה לכוון אותנו.

ענת מאור: בהזדמנות זו אני רוצה להודות גם למנכ"ל משרד המדע, מר נחמן שי.

ענת מאור: כאמור, אני נועלת את הישיבה בדברי ראש-הממשלה.

ענת מאור: "לכבוד חברת הכנסת ענת מאור יושבת-ראש הוועדה למחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי חברי הועדה, כבוד השר, אורחים נכבדים.

ענת מאור: היום אנו מקיימים את יום המדע הלאומי הראשון אשר על-פי החלטת ממשלה יצוין כל שנה בתאריך זה, הוא יום הולדתו של אלברט איינשטיין.

ענת מאור: על-ידי קביעת מועד ליום המדע, אנו מדגישים את החשיבות הרבה בה אנו רואים את הפיתוח והקידום של המדע בישראל.

ענת מאור: כמדינה שלא התברכה באוצרות טבע, חוסננו הכלכלי תלוי במדע ובטכנולוגיה שהוא הדבר המרכזי שיש לנו, ההון האנושי הוא האוצר היקר ביותר שלנו.

ענת מאור: טיפוח מדענים צעירים, השקעה במחקר ופיתוח, חתירה למצוינות, אלו המשימות המוטלות עלינו, כדי שנוכל לשמור על עצמאותו הביטחונית והכלכלית, כדי שנוכל לאפשר לכל אזרח את איכות החיים לה הוא ראוי ביום חשוב זה אנו מביטים בגאווה על הישגיה של מדינת ישראל בשנתה ה52- בתחום המדע והטכנולוגיה.

ענת מאור: ההישגים המדעיים בתחומי המחשב, מקצועות הביולוגיה והחקלאות הם מן הגבוהים בעולם.

ענת מאור: תעשיית ההיי-טק המושתתת כולה על מדע וטכנולוגיה היא מן המתקדמות בעולם.

ענת מאור: ישראל ניצבת במקום השלישי אחרי ארצות-הברית וקנדה במספר החברות הנסחרות בנסד"א, בורסת הטכנולוגיה האמריקאית.

ענת מאור: מספר הציטוטים מתוך מחקרים ש אנשי מדע ישראלים מציב את ישראל במקום רביעי בעולם.

ענת מאור: הישגים אלה מעוררים הערכה והשתאות של הקהילייה המדעית הבינלאומית, במיוחד מכיוון שאינם קשורים למימדיה של מדינת ישראל ולמספר מוסדות המחקר שבה.

ענת מאור: מכאן אל העתיד.

ענת מאור: חובתנו הלאומית העליונה היא לפתח, לטפח ולקדם את המדע.

ענת מאור: השאיפה למצוינות, נוסף להיותה מטרה כשלעצמה, היא גם האמצעי שלנו לשמירה על עוצמתה וחוסנה של המדינה.

ענת מאור: עלינו לדאוג לכך שמקומה של מדינת ישראל בעולם המדע והטכנולוגיה יישמר ולהציב לעצמנו רף גבוה עוד יותר.

ענת מאור: מדינת ישראל היא בעלת התשתית והמסורת המדעית, הפוטנציאל האנושי וסדרי העדיפות הנכונים על-מנת להצליח בכך.

ענת מאור: הממשלה תמשיך לקדם את המדע והטכנולוגיה בישראל כי הוא אשר יבטיח את יכולתנו לדאוג לעתיד טוב יותר לילדינו.

ענת מאור: אני מאחל ליושבת-ראש הוועדה חברת הכנסת ענת מאור ולכל חבריה הצלחה רבה בעבודה.

ענת מאור: בברכה חמה, אהוד ברק ראש-הממשלה"

ענת מאור: תודה לכולם.