הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 25, 2000-02-08 13:30

ענת מאור: אני רוצה מראש להודות למר אבי הר-אבן על סיועו בהכנת הישיבה ובכל הובלת הנושא.

ענת מאור: אני רוצה להשתתף בצער משפחות החללים שנפלו בלבנון בשבוע האחרון ומפה אנחנו שולחים גיבוי ותמיכה קודם כל לחיילי צה"ל, לראש-הממשלה על כל המדיניות, מעבר לכל מחלוקת פוליטית.

ענת מאור: אני חושבת שהתמיכה בהם היום היא חשובה יותר מתמיד.

ענת מאור: כמובן לתושבי הצפון ששוהים כרגע במקלטים והם בעצם בחזית האמיתית ואנחנו מכאן נעשה כל מה צריך ומה שנדרש כדי לגבות אותם.

ענת מאור: בתוך כל המצוקות האלה, אנחנו מדינה עם סדר יום פוליטי מאוד דינמי ועם סדר יום ציבורי וביטחוני, ובכל-זאת אני חושבת שטוב מאוד עושה כל מינהלת סל"ה וכל היושבים כאן – שאני מודה להם על השתתפותם – שלא משאירים את החלל רק לאסטרונאוטים כי זה חלק ממדיניות, מתפיסת מדע, מתפיסת טכנולוגיה ותפיסה ארוכת טווח.

ענת מאור: בחקלאות אמרנו שמי שלא זורע לא קוצר, אבל פה אנחנו יודעים שמי שלא רואה בעוד מועד, מי שלא משקיע ומי שלא חושב, בסוף לא יהיה באותה חברה עתידית של טכנולוגיה ומדע בשילוב עם ערכים, אבל בוודאי שאי-אפשר בלי ההישגים והחלל הוא חלק מהם.

ענת מאור: יש לנו רשימת דוברים ארוכה ואנחנו רוצים לאפשר לכולם לדבר.

ענת מאור: אנחנו מברכים את התלמידים שנמצאים אתנו ונאפשר לנציג מכל בית-ספר להציג את דעתו והצעתו.

ענת מאור: לפני שאתן את רשות הדיבור לאבי הר-אבן, אני רוצה להעלות את הסוגיות הבאות וכמובן אשמח אם תאמר לי אם יש זוויות נוספות שלא חשבתי עליהן.

ענת מאור: ראשית, חשיבות חקר החלל.

ענת מאור: שזאת לא תהיה מוסכמה שמובנת מאליה, אבל לא מספיק ברור מה חשיבותה.

ענת מאור: אנחנו כבר נפגשנו ודנו באריכות ואני מודה שזה פתח לי אופקים רבים, אבל חשוב לחדד מאוד בקצרה.

ענת מאור: שנית, מה מצבה של ישראל היום מבחינת סדר היום הציבורי, התקציבים העומדים לנושא.

ענת מאור: אני רואה שנציגי משרד האוצר לא הגיעו ואני מבקשת לבדוק מדוע הם אינם כאן כי השתתפותם היא חלק הכרחי מכל הדינמיקה.

ענת מאור: בכוונה וידאנו לפני הישיבה את נוכחותם.

ענת מאור: השאלה השלישית, נושא שיתוף פעולה בינלאומי.

ענת מאור: אני שייכת למספר שדולות לשיתוף פעולה ובין היתר אתמול ישבנו בשדולת צרפת.

ענת מאור: כל נושא של שיתוף הפעולה עם השוק האירופאי, איפה אנחנו במפורש בתחום המדע והחלל בעניין הזה.

ענת מאור: שאלה רביעית, נושא נשים.

ענת מאור: אני כבר מסיבה תשומת לב שבתוך הדיון יש מעט מאוד נשים וגם במפגש אתך העליתי את הסוגייה וגם קיבלתי ממך את החומר לגבי מעורבות נשים בחקר החלל, נשים אסטרונאוטיות.

ענת מאור: אם איני טועה כל החומר או רובו מארצות-הברית בפני ואני רוצה לשאול מה אנחנו עושים בתחום הזה במדינת ישראל.

ענת מאור: השאלה החמישית היא בנושא חינוך.

ענת מאור: יושבת אתנו גברת חנה ויניק, מפמ"ר מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך וכמובן נמצאים כאן התלמידים.

ענת מאור: נרצה לשמוע מה מתקדם ומה נעשה בתחום.

ענת מאור: השאלה הששית לגבי הסוגייה הארגונית.

ענת מאור: האם יש בעיות שאתם רוצים להעלות בפנינו, בין המשרדים השונים, ברה-ארגון של הממשלה.

ענת מאור: אנחנו יודעים שישראל אמורה להיות שותפה לפרוייקט האסטרונאוטים.

ענת מאור: אני קודם כל מצטערת שהמועמדים לאותו פרוייקט לא אתנו.

ענת מאור: אני מבינה שאחד מהם חזר להיות קצין או טייס בחיל האוויר.

ענת מאור: אני מבקשת לדעת האם יש לנו גם מועמדת אישה, גם לתפקיד החשוב הזה.

ענת מאור: אלה ועוד.

ענת מאור: נשמח לשמוע ממך מר אבי הר-אבן.

אבי הר-אבן: חשיבות החלל.

אבי הר-אבן: לכם לא צריך לומר, שלמעשה אנחנו היום כבר נמצאים בעידן החלל.

אבי הר-אבן: אולי התלמידים פחות מודעים לנושא למרות שלפי ההצגות שהם עשו לנו הם בתחום ההיי-טק הרבה יותר קדימה מרבים מאתנו.

אבי הר-אבן: בכל אופן, אנחנו כבר היום נמצאים בעידן החלל והתזה שלי היא שאם אנחנו לא נדע להמשיך להחזיק ולהיות ברכבת המהירה הזו שנוסעת בתחום ההיי-טק בנושא החלל, אנחנו נהיה כמו קרון שניתק מהרכבת, הרכבת ממשיכה לנוע והקרון מתנתק ומתרחק ומתרחק עד שהוא נעמד.

אבי הר-אבן: אם באמת אנחנו רוצים להיות מדינה מתקדמת, אנחנו חייבים להמשיך להיכנס לנושא הזה.

אבי הר-אבן: נחשוב מה היה קורה אם לא היה לנו חשמל במשך שבוע ימים, כי אנחנו מדינה מודרנית, אבל במדינה אחרת באפריקה אני לא חושב שזה היה משפיע.

אבי הר-אבן: אותו הדבר, בעוד מספר שנים ללא ידיעה איך לנצל את החלל, אנחנו נהיה במצב דומה.

אבי הר-אבן: כבר היום אנחנו יודעים שבנושא של איכות סביבה, נושא של החור באוזון, נושא של זיהומים, החלל הוא כלי מאוד מאוד רציני.

אבי הר-אבן: תקשורת, לא צריך לספר, החל מנושא של משחקי כדורגל וחדשות חמות מכל מיני מקומות בטלוויזיה, ללא חלל, ללא הלוויינים שנמצאים מסביבנו, לא היינו יכולים לראותם.

אבי הר-אבן: חישה מרחוק, אותם צילומים, צילומי לווין, אותם לוויינים שמצלמים אותנו, היום כבר אפשר לקנות תמונות ברזולוציה של מטר והחזון שלי – ולא נמצא כאן נציג משרד החקלאות – שבעוד מספר שנים החקלאי יקבל פעם בשבועיים דוח ויהיה כתוב שעל-סמך צילומי חלל עליך לשנות את הגידולים, עליך להשקות, יותר מדי השקית וכולי.

אבי הר-אבן: אנחנו היום כבר בתחום הניווט משתלבים במערכת הניווט העולמי.

אבי הר-אבן: יש לנו פעילות של ניצול המערכת הלוויינית לניווט לצורך נושא של חקר או העמקת הידע בנושא רעידת אדמה.

אבי הר-אבן: נושא של מיקרו-גרביטציה, ניסויים בחלל, שידובר על זה בהמשך למרות שהניסוי עצמו הוא לא במיקרו-גרביטציה.

אבי הר-אבן: חיזוי ובקרת אסונות טבע, כולנו זוכרים שהנושא של צ'רנוביל עלה לכותרות אך ורק בגלל הלחץ של האמריקאים שגילו אותו באמצעות לווין כאשר התקופה הייתה עדיין תקופת המלחמה הקרה.

אבי הר-אבן: הוריקנים, כולנו רואים בטלוויזיה.

אבי הר-אבן: חיזוי רעידות אדמה.

אבי הר-אבן: בקיצור, יש לנו כאן מכלול שלם של נושאים.

אבי הר-אבן: מדינת ישראל החליטה להיכנס קצת לנושא החלל בשנת 1983 כאשר הוחלט בהחלטת ממשלה להקים את סוכנות החלל.

אבי הר-אבן: היום סוכנות החלל היא אחד מחמישה גופים במשרד המדע, התרבות והספורט.

אבי הר-אבן: יש מינהל תרבות, מינהל מדע, מינהל ספורט, סוכנות החלל והיערכות ישראל לעידן האינטרנט.

אבי הר-אבן: מבחינת המבנה של סוכנות החלל אנחנו מאוד דומים למה שקורה בגרמניה.

אבי הר-אבן: אין לנו מעבדות משלנו כפי שהיה בגרמניה עד לפני שנה, אנחנו גוף מתאם את פעילות החלל האזרחית במדינה, בין הגופים שמבצעים אותה בין משרדי הממשלה ויחד עם גופים חיצוניים.

אבי הר-אבן: מה תחומי הפעילות שלנו?

אבי הר-אבן: יש לנו מספר פרוייקטים ועל כל אחד מהתחומים האלה תקבלו במספר דקות בהמשך סקירה מהמומחים שנמצאים כאן ואני מודה להם שבאו מהצפון הרחוק, מחיפה או למעשה מהקריות, עד שדה בוקר ובזה כיסינו את כל המדינה.

אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט לווין של הטכניון שמסתובב כרגע סביבנו.

אבי הר-אבן: פרוייקט שנעשה על-ידי סטודנטים בסיוע מדענים עולים מרוסיה.

אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט גדול מאוד שאוניברסיטת תל-אביב עם חברת אל-אופ עובדים בו.

אבי הר-אבן: זה פרוייקט שלמעשה התחיל להיות שיתוף פעולה עם ברית-המועצות עוד לפני הסרת החומות, כך שמבחינה מדינית הייתה לזה חשיבות וגם מבחינה מדעית.

אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט של רפא"ל, ואני לא רואה פה נציג שלהם, כשאנחנו הכנסנו אותם לפרוייקט עם הולנד, פרוייקט אזרחי.

אבי הר-אבן: כל אלה הם פרוייקטים אזרחיים שלראשונה רפא"ל, שעד אז עסק אך ורק בנושאים ביטחוניים, פתאום פרץ דרך תחום האזרחי בשוק החלל העולמי.

אבי הר-אבן: יש לנו בנחל שורק מספר פעילויות ואנחנו נשמע לאחר מכן גם על הפעילות הזאת.

אבי הר-אבן: יש לנו שני אסטרונאוטים, אחד והגיבוי שלו, כאשר הפרוייקט הוא משותף עם אוניברסיטת תל-אביב.

אבי הר-אבן: ניסוי תלמידים שזה דבר די חדש שהתחלנו בו השנה בשיתוף משרד החינוך והטכניון.

אבי הר-אבן: יש לנו עם סוכנויות חלל אחרות מספר פרוייקטים משותפים שאני אומר עליהם כמה מלים.

אבי הר-אבן: בנושא חישה מרחוק, למעשה כל המוסדות האקדמאים והתעשייה שלנו משולבים ויש גם קשרים עם קהיליות המדע בחו"ל.

אבי הר-אבן: מזעור מערכות, אנחנו מאוד מצטיינים במזעור מערכות ואני רוצה לציין בסיפוק שיש לנו היום שלושה לוויינים כחול-לבן שמסתובבים סביבנו ושלושתם נהנים מהטכנולוגיה הממוזערת שפותחה בארץ ואנחנו משמשים מוקד.

אבי הר-אבן: פניתי לשר החינוך מר יוסי שריד והצעתי לו שבשנה הבאה, כאשר נאס"א תשגר את האסטרונאוט, וגם יתבצע ניסוי החלל, נכריז על השנה כעל שנת החלל בבתי-הספר, נקבל לשם כך סיוע מסוכנויות חלל אחרות ששם הנושא הזה הוא בעל משקל מאוד רציני.

אבי הר-אבן: אני מאמין שמאוד חשוב לחנך את הדור הבא ואפילו את הדור אחרי הבא.

אבי הר-אבן: הדור הבא זה הסטודנטים והדור אחרי הבא זה הילדים שיושבים כאן וגם יותר קטנים.

אבי הר-אבן: מבחינת שיתופי פעולה עם גופים בחו"ל.

אבי הר-אבן: יש לנו הסכמים ושיתופי פעולה פוריים עם סוכנות החלל האמריקאית הגדולה ביותר.

אבי הר-אבן: יש שם 17 אלף איש עם תקציב של 13,8 מיליארד דולר.

אבי הר-אבן: סוכנות החלל הצרפתית שלא מזמן ביקרו אנשים ממנה כאן ויש לנו כבר פרוייקטים אתם.

אבי הר-אבן: לפני שבועיים היה לנו משם ביקור מאוד בכיר ויהיה לנו ביקור נוסף.

אבי הר-אבן: יש לנו פרוייקט מסחרי, מסחור של לווין אופק שאנחנו נציג אותו כאן בכמה מלים.

אבי הר-אבן: זה לווין שנקרא ארוס.

אבי הר-אבן: יש לנו לווין תקשורת, עמוס.

אבי הר-אבן: יהיה לנו עוד מעט עוד אחד.

אבי הר-אבן: מדינת ישראל משקיעה סך הכל בתעשייה, במחקר, בכל הניסויים שעשינו מעל חמישים מיליון דולר לשנה שזה מעט מאוד יחסית לתקציבית אחרים.

דני וייס: הטכניון עוסק בנושא החלל הן בהוראה והן במחקר.

דני וייס: בשנת 1988 שינינו – אני הייתי אז דיקן הפקולטה להנדסה אווירונאוטית – את ההדגש והמחלקה נקראה לפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל.

דני וייס: מאז בעצם מלמדים בטכניון ויוצרים משהו בין חמישים לשבעים מהנדסים שיש להם הסמכה להיות מהנדסי חלל.

דני וייס: בנוסף להוראה הספציפית בהנדסה, הייתי אומר בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל במיוחד, בהנדסת חשמל ומדעי המחשב גם כן, יש לנו את הפקולטה הגדולה ביותר במזרח התיכון למדעי המחשב.

דני וייס: הטכניון פתח לפני כעשר שנים מכון לחקר החלל.

דני וייס: הוא נתמך על-ידי יהודים ציונים חמים מעבר לים.

דני וייס: לצערי יותר על-ידי אלה מאשר על-ידי הגופים הציבוריים במדינת ישראל, אבל לאט לאט זה משתנה.

דני וייס: המכון נקרא מכון אשר, על-שם משפחת אשר משיקגו, ואנחנו שיגרנו לווין.

דני וייס: ללווין קוראים טקסד גרבין כי ישנו יהודי חם במיאמי שקוראים לו גרבין שתרם שני מיליון דולר לצורך שיגור הלווין.

דני וייס: זאת התחלה יפה, אבל אחת הסיבות שאני חושב שחשובה הישיבה הזאת היא כי אי-אפשר להמשיך בדרך הזאת.

דני וייס: זה חייב להיות משהו מסודר ולא רק על-ידי קבלת תרומות.

דני וייס: המכון לחקר החלל הוא צורה מאוד מעניינת של קליטת עלייה.

דני וייס: מתוך כ25- עובדים במשרה מלאה שמועסקים במכון לחקר החלל, 20 הם עולים חדשים מתחומי החלל בברית-המועצות לשעבר.

דני וייס: זה צירוף נהדר של קליטת עלייה וספיגת חומר וטכנולוגיות שאחרת אולי לא היו מגיעים אלינו וזו נקודה חשובה לציון.

דני וייס: הפעולה החדשה שאנחנו עושים היא פרוייקט סטארט-אפ יחד עם משרד החינוך.

דני וייס: הטכניון לקח על עצמו להוביל שלוש כיתות של בית-ספר תיכון שנציגיה נמצאים כאן עכשיו בפרוייקטים שהאסטרונאוט הישראלי יפעיל בחלל.

דני וייס: אם לא הוא, זו תהיה הפעלה על-ידי אסטרונאוטים אחרים.

דני וייס: התלמידים האלה בתיכון יעשו את המעקב אחרי הפרוייקט הזה, ינחו את האסטרונאוט ואני מקווה שעל-ידי זה לא רק ילמדו אלא ימצאו עניין להמשיך בתחומים האלה.

דני וייס: יש לנו גם תחנת קשר ללווין שלנו בבית-ספר תיכון בחיפה שעוזר לנו במעקב.

דני וייס: הלווין הזה בין השאר עובד גם על שידורי רדיו חובבים.

דני וייס: אבי הר-אבן אמר את העיקר.

דני וייס: אנחנו נמצאים עכשיו במצב של תוכנית רב-שנתית חדשה שצריך להתחיל אותה.

דני וייס: ההיקף שעוזיה גליל ושותפיו דיברו עליו של חמישה מיליון דולר לשנה, מזה עשרים אחוז ללווין הטכניון.

דני וייס: אני חושב שעכשיו צריך להגיע לזה ולהגדיל את התקציב לעשרה מיליון במקום חמישה מיליון.

אבי הר-אבן: בנוסף לכך התעשייה האווירית מעורבת בפרוייקט אמריקאי רב-לאומי.

אבי הר-אבן: מפעלים שלה, מפעל תמ"מ, הצליח באמצעות קשרים שיצרנו עם סוכנויות חלל אחרות להיכנס לפרוייקטים רב-לאומיים צרפתים ואמריקאים.

ישעיהו ליפשיץ: יש מטרואידים ושברי חלל שנעים במהירויות מאוד גבוהות ויכולים לנקב חורים בלוויינים ולגרום לכשל שלהם, ויש פלסמה שגורמת לטעינה שלהם ולהתפרקויות חשמליות שגם גורמים לכשל שלהם.

ישעיהו ליפשיץ: מישהו צריך לספק לתעשייה בארץ את היכולת לתפקד בסביבה כזאת לאורך זמן וללא תחזוקה.

ישעיהו ליפשיץ: לפעמים זה לוקח אפילו כעשר שנים.

ישעיהו ליפשיץ: עמוס למשל אמור לתפקד כעשר שנים.

ישעיהו ליפשיץ: לכן הקמנו בממ"ג סורק מוקד ידע לאומי בנושא של סביבת חלל.

ישעיהו ליפשיץ: המוקד שלנו משרת את התעשייה הישראלית והוא שותף לכל אותם פרוייקטים ששמעתם עליהם ושתשמעו עליהם.

ישעיהו ליפשיץ: אנחנו בעצם מהווים מכון תקנים ישראלי בנושא של סביבת חלל ואנחנו גם מקיימים שיתופי פעולה בינלאומיים למשל עם נאס"א, סוכנות החלל האמריקאית כאשר אנחנו עומדים לשגר חומרים במשותף במעבורת החלל ולבחון את תפקודם בחלל.

ישעיהו ליפשיץ: יש לנו שיתוף פעולה עם סוכנות החלל האירופאית ועם סוכנות החלל הצרפתית אנחנו מפתחים גלאי קרינה שמיועדים להיות משוגרים על לוויינים ישראלים וצרפתים ולמפות את סביבת החלל, את סביבת הקרינה, כדי שנדע מה קורה באותם מסלולים שמעניינים אותנו.

ישעיהו ליפשיץ: אנחנו עוסקים בשני היבטים.

ישעיהו ליפשיץ: מצד אחד היבטים של פרוייקטים.

ישעיהו ליפשיץ: זאת אומרת, נותנים לפרוייקט המסוים את כל הגיבוי שהוא זקוק לו מהתחלת התכנון ועד לשיגור וגם אחורי השיגור.

ישעיהו ליפשיץ: אנחנו מקבלים את המידע מהלווין ואנחנו מנסים לראות תקלות ואנומליות ולנתח אותן כדי לתת אינפורמציה יותר טובה איך לתקן או לשפר את ביצועי הלוויינים הבאים.

ישעיהו ליפשיץ: אנחנו גם עושים מחקרי תשתית כאשר קודם כל אנחנו מקימים תשתית פיזית ותשתית חישובית כדי שנוכל לתת את התמיכה, וחוץ מזה אנחנו גם עושים מחקרים בחזית הידע בעולם כדי להבין את התופעות הבסיסיות שכרוכות בהתנהגות חומרים בחלל.

ישעיהו ליפשיץ: בצורה כזאת קבוצה של כעשרה איש, כשהיא פי כמה וכמה יותר קטנה מקבוצות מקבילות בחו"ל, מסוגלת לתת לתעשייה הישראלית את כל התמיכה שדרושה לה בנושא של סביבת החלל.

ישעיהו ליפשיץ: אנחנו גם מנסים לקלוט חוקרות צעירות כדי שהן תהיינה הכוח המניע בעתיד של הפעילות כאשר ראש קבוצת החומרים שלנו כיום היא חוקרת ואני עומד לקלוט חוקרת כראש קבוצת האלקטרוניקה.

ישעיהו ליפשיץ: כך שגם בקטע הזה אנחנו תורמים את תרומתנו.

גדעון טיבור: אני לא מציג כאן את כל היישומים אלא כאלה שהיו קשורים לפרוייקטים מסחריים.

גדעון טיבור: בנושא תכנון חקלאי, עושים סוגי גידולים וכדומה.

גדעון טיבור: גיאולוגיה וחיפושי מחצבים.

גדעון טיבור: ניתור איכויות מים באגמים ובימים וכמובן פרוייקטים של תשתית כשהפעולה של שימוש בלוויינים או בסנסורים אחרים היא כרוכה בעלויות יחסית נמוכות, ושנית, האפשרות לעבוד במקומות שהם לא נגישים.

גדעון טיבור: בשקף הזה אתם רואים תיאור של חלק מפרוייקט שנעשה לפני כמה שנים בניגריה, מיפוי של שימושי קרקע וסוגי קרקעות, שזה עוד פעם רקע לפרוייקט הנדסי, תכנון מים וכדומה.

גדעון טיבור: כל פרוייקט בחישה מרחוק, בדרך כלל כולל גם עבודת שדה.

גדעון טיבור: פרוייקט אחר שהוא דווקא קרוב אלינו בנושא איכות הסביבה.

גדעון טיבור: מי שמזהה, זה מפרץ חיפה.

גדעון טיבור: כאן אנחנו רואים ניצול של סנסור שיושב על מטוס למיפוי איכות מים, במקרה זה חומר מרחף, צבעים כהים – ריכוזים גבוהים, צבעים יותר בהירים – ריכוזים יותר נמוכים.

גדעון טיבור: רואים יפה מאוד את ההשפעה של הקישון על כל מפרץ חיפה.

גדעון טיבור: למעלה אנחנו רואים את נחל הנעמן ויותר למעלה את עכו.

גדעון טיבור: פרוייקט אקזוטי אחר בתחום גיאולוגיה – וזה הכל פרוייקטים שעשינו וגם קצת הרווחנו כסף – פרוייקט של חיפושי זהב בתימן.

גדעון טיבור: זה פרוייקט שנעשה עבור חברה קנדית.

גדעון טיבור: עוד פעם, עיבוד מיוחד של צילום לנסאפ בשילוב נתונים גיאופיזיים ואחרים.

גדעון טיבור: איפשרו לנו למפות ולהציג אזורים שכדאי לנו לעשות בהם בדיקות שדה, אבל לצערנו את בדיקות השדה עשתה החברה הקנדית.

גדעון טיבור: פרוייקט שסיימנו בשנה שעברה, מיפוי שלושה אגני היקוות באתיופיה באזור אדיס-אבבה.

גדעון טיבור: עוד פעם, רקע לפרוייקט הנדסי של תכנון מים.

גדעון טיבור: אם נסתכל יותר מקרוב, זו דוגמה של אחד האזורים.

גדעון טיבור: שוב, אנליזה והפעם באמצעות לווין צרפתי, ולמעשה מהתוצאות היא המפה הזאת והיא בעצם שימושי קרקע כאשר כל צבע מייצג שימוש קרקע אחר, אם זאת צמחיה, חקלאות וכדומה.

גדעון טיבור: כאן אתם רואים פרוייקט אחר עם לווין אמריקאי, הפעם עבור חברת חשמל.

גדעון טיבור: מיפוי מה שנקרא טמפרטורות של מי הקירור כאשר לפרוייקט הזה יש הרבה השלכות גם על חברת חשמל וכמובן על המשרד לאיכות הסביבה.

גדעון טיבור: בשקף הזה אתם רואים את מה שאנחנו עומדים בפניו היום, שזה לוויינים עם רזולוציות של מטר.

גדעון טיבור: לצערי, המדינה שלנו קטנה ויש יותר מדי לנדרוברים והאנשים מעדיפים ללכת ולראות את זה בעיניים מאשר לנצל צילומי לווין למטרות חקלאות.

אמציה פלד: אוניברסיטת חיפה היא למעשה האוניברסיטה האחרונה, החוג לגיאוגרפיה, שהצטרף לכל הנושא הזה מתוך הבנה, של האוניברסיטה, שהיום לא ניתן ללמד גיאוגרפיה או דברים שקשורים למדעי האדמה בלי חישה מרחוק ובלי הממ"ג.

אמציה פלד: ההתחלה שלנו היא רק לפני ארבע שנים.

אמציה פלד: אנחנו כבר היום עומדים עם משהו כמו תשעה קורסים, עם ששים-שבעים סטודנטים שלומדים בתואר ראשון ושני, מתוכם לפחות ארבעים לומדים לתואר שני כשעשרה מהם עושים כבר מחקרים עם תזה.

אמציה פלד: כלומר, סטודנטים של מסלול א'.

אמציה פלד: יש לנו ארבעה דוקטורנטים, מתוכם שניים לחישה מרחוק.

אמציה פלד: אני אציג כאן רק מעט עבודות.

אמציה פלד: זאת למשל עבודה של עופר בארי, סטודנט לדוקטורט מקיבוץ יגור שעושה עבודה בנושא של מה שאנחנו קוראים חקלאות מדויקת.

אמציה פלד: אנחנו משתמשים פה בצילומים ממטוסים, צילום ידני או ממצלמה טרמלית.

אמציה פלד: זה עדיין לא טוב עבור סוכנות החלל, ואני מדגיש את זה, משום שלסוכנות החלל היה למשל כסף כדי לתת לשלושה מחקרים מתוך 19 הצעות שהוצעו בשנת 1999, כך שההצעה הזאת לא התקבלה כמו עוד 16 אחרות.

אמציה פלד: הגענו כבר למצב שהשנה, בשנת 2000, לא טרחנו להגיש את זה אלא העדפנו להגיש את זה בשיתוף פעולה עם המרכז למיפוי ישראל ועם אוניברסיטה בגרמניה, במינכן, ל-JIF, לנסות להתקבל שם למרות ששם זה חמישים-ששים אחוז יותר טוב מאשר להגיש לסוכנות החלל משום שיש להם תקציב נמוך.

אמציה פלד: נדמה לי שגם השנה זכו רק שלוש או ארבע הצעות מתוך אלו שהוגשו.

אמציה פלד: כאן אתם רואים דוגמה למה שעושה פה עופר כאשר הוא מנסה לקבוע את הקשר בין פרמטרים שונים ליבול שמתקבל.

אמציה פלד: במקרה הזה מדובר בחלקות בוטנים בעכו, בתחנה של משרד החקלאות, שאנחנו פשוט מתלבשים עליהם.

אמציה פלד: אתם רואים שהם עושים הרבה מאוד בדיקות.

אמציה פלד: אנחנו למשל יכולים להגיד מהר מאוד שיש להם בעיות בהשקיה.

אמציה פלד: הכוונה היא לא להיות חכמים ולהגיד כמה יבול יהיה אלא לעזור בניהול היום יומי.

אמציה פלד: עבודה שנייה זו עבודת מגיסטר על-ידי אביטל ברג והיא חוקרת כאן תופעות של סיווג.

אמציה פלד: אנחנו מדברים כאן על ניסיון להוציא את היער מהעצים.

אמציה פלד: כלומר, אנחנו עובדים ביחידות קטנות מאוד.

אמציה פלד: זהו סיווג רגיל ואתם רואים צורה של סיווג רגיל.

אמציה פלד: על זה אנחנו עושים עבודה טקסטוראלית.

אמציה פלד: כלומר, אנחנו מזהים למשל מושבה כמו דניה או את המושבה הגרמנית או נווה שאנן, מחפשים את זה טקסטוראלית ויודעים להפיק מזה את צורות היישוב, כלומר גודל, צפיפות, אם זה פרבר וכולי.

אמציה פלד: אפשר לראות מתאם יפה בין השכונות שאנחנו מקבלים.

אמציה פלד: דבר נוסף שהיא עושה זה אינדקסים למשל צורות התיישבות וכאן למשל יש שלוש דגימות ואפשר לראות שיש חתימה מסוימת לאיזשהו אינדקס שאנחנו בודקים והיא חוקרת למשל את הנושא של פיתוח.

אמציה פלד: את הדוגמה הזו עושה דוקטורט בשם באשיר חאג'-יחיא מכפר טייבה.

אמציה פלד: הרעיון הוא של זיהוי שינויים.

אמציה פלד: אנחנו קשורים באופן הדוק לנושא של מיפוי.

אמציה פלד: זה תצלום ישן שאנחנו מחפשים להשוות אותו לתצלום חדש.

אמציה פלד: אם אני אניח אחד ליד השני, תוכלו לראות את ההבדלים.

אמציה פלד: כל הרעיון שלנו בסופו של התהליך, וזאת עבודת הדוקטורט שלו, להגיע למצב שבו זה מזוהה אוטומטי ואתם רואים שהקווים האדומים אלה כבר קווים שעוברים בכלל למערכת אחרת של מיפוי ואתם רואים וקטור שכבר אומר מהו השינוי.

אמציה פלד: לא רק שהיה שינוי אלא גם מהו השינוי.

ארנון קרניאלי: מטבע הדברים, מכיוון שאנחנו נמצאים במכון לחקר המדבר אנחנו עוסקים בעיקר בנושאים של אזורים צחיחים, תהליכי מידבור ושינוי אקלים.

ארנון קרניאלי: אנחנו מתרכזים במחקרים יזומים בנגב כדוגמת פיתוח אינדיקטורים לניתור בצורת כגון הבצורת שהייתה בשנה שעברה.

ארנון קרניאלי: כמובן, כל האינדיקטורים הם אינדיקטורים שאפשר ללמוד באמצעים של חישה מרחוק, נניח צמחיה בשילוש טמפרטורה על פני הקרקע.

ארנון קרניאלי: אנחנו מקיימים די הרבה מחקרים יזומים בארצות אחרות כמו במרכז אסיה, תורכניסטן, אוזבקיסטן, במונגוליה ובאפריקה.

ארנון קרניאלי: לארצות המתפתחות יש המון רצון כיוון שהחוקרים שם מרוויחים די הרבה כסף שהולך לכיסם מהמחקרים האלה ולכן יש להם הרבה רצון לשתף אתנו פעולה.

ארנון קרניאלי: מעט תועלת אפשר להפיק מהם, אבל כיוון שאנחנו עוסקים בחישה מרחוק, עבורנו זה לא כל כך חשוב.

ארנון קרניאלי: בנוסף המעבדה לחישה מרחוק, בגלל המיקום הייחודי שלה בספר המדבר הישראלי, היא אבן שואבת למיקום מכשירים מסוימים של נאס"א, למשל, כמו סנפוטומטרים, של גרמניה, של מכון בשם מקס פלנט שהוא אחד המכונים הגבוהים ביותר בגרמניה למחקר, וגם בלגיה.

ארנון קרניאלי: שמים אצלנו מכשירים כדי לנתר גם את האטמוספרה, גם את האבק, גם את הארוסולים וכל הדברים שניתן לנתר.

ארנון קרניאלי: יש לנו די הרבה שיתוף פעולה עם הגורמים האלה.

ארנון קרניאלי: בשנה הבאה, בסוף אוקטובר, נקיים כנס בינלאומי של ארצות הים התיכון בנושא מידבור ואנחנו מקווים גם לתמיכת הממשלה וגם לתמיכתה של סל"ה בנושא הזה.

ארנון קרניאלי: ארצות הים התיכון זה אנחנו והארצות השכנות.

דן בלומברג: אנחנו משתמשים בעיקר במערכות מכ"ם כשהית

דן בלומברג: רון של מערכות מכ"ם מהחלל זה שזה לא תלוי במזג אוויר אלא זה פועל בכל תנאי מזג אוויר, רואה דרך העננים, רואה בחורף ובקיץ, וזה לא תלוי בשעה, כלומר, אפשר לעבוד ביום ובלילה ולאסוף נתונים.

דן בלומברג: לדוגמה, התמונה החורפית הזאת מאזור אביבים כשאנחנו כאן מראים לחות קרקע.

דן בלומברג: דבר נוסף הוא מערכת מוטסת שפיתחנו לצורך ניתור לחות קרקע ואני מראה כאן דוגמה של אזור מאוד מצומצם, שדה חקלאי ליד אשלים בנגב, שמיפינו בו את לחות הקרקע.

דן בלומברג: אחד הדברים המעניינים שאנחנו רואים כאן, זו העלייה בלחות הקרקע באזור הזה.

דן בלומברג: כשחזרנו לשדה גילינו שם דליפה של מים, דליפה של ברז שטפטף.

דן בלומברג: במערכות האלה אנחנו מסוגלים לנתר גם בזבוזי מים.

דן בלומברג: דוגמה נוספת היא מיפוי של תת הקרקע.

דן בלומברג: בצד שמאל, זה התחום הנראה לעין, מה שאנחנו היינו רואים אם היינו טסים מעל האזור הזה.

דן בלומברג: כאן רואים תחילה של ערוץ נחל.

דן בלומברג: בצד ימין אנחנו רואים אפיק נחל קבור על-ידי דיונות והדבר הזה למשל מעניין מאוד את קרן קיימת לישראל שנוטעת עצים בנגב עבור חיילי גבעתי והיא מחפשת את המקומות בהם יש אפיקים קבורים, כיוון שיש שם סיכוי ללחות קרקע גבוהה.

דן בלומברג: מחקרים נוספים שהתחלנו לאחרונה זה ניתור איכות גופי מים ביחד עם פרופסור אנטולי גיטלסון ועם המכון לחקר ימים ואגמים, עם השלוחה שלהם בכינרת.

דן בלומברג: כאן אני מראה לכם את מצב הים התיכון בחודש שעבר כפי שהוא נראה מהחלל, ואנחנו רואים כאן למשל ריכוז מאוד גבוה של כלורופיל שמראה על ערבול והזנה של נוטרלטים אל הים ושם יש עלייה באצות כאשר שינויים בתכולת האצות מעידים על שינויים באיכות המים.

דן בלומברג: הפרוייקט הזה גם מתבצע בכינרת שזה גוף מים קטן בתוך שטח המדינה.

דן בלומברג: פרוייקט נוסף שמתבצע בימים אלה תוך שיתוף פעולה עם נאס"א, סוכנות החלל האמריקאית, וסוכנות החלל הגרמנית זה פרוייקט למיפוי טופוגרפי של כל כדור הארץ.

דן בלומברג: אנחנו מבצעים את עבודת השדה והכיול באזור הנגב.

דן בלומברג: הכוונה היא למפות את הטופוגרפיה מששים מעלות צפון עד ששים מעלות דרום, כלומר, כל שטחי היבשה המאוכלסים בכדור הארץ.

דן בלומברג: ברגעים אלה ממש סטודנטים נמצאים בשדה ומציבים משיבי מכ"ם ומבצעים מדידות GPS, שאלה הן מדידות עם מערכות עיכול לווייניות כדי לדעת בדיוק איפה מכשירי הכיול נמצאים.

דן בלומברג: יש פה שיתוף פעולה עם מערכת הביטחון בפרוייקט הזה.

דן בלומברג: כאן אתם יכולים לראות פרוייקט נוסף שגם הוא מתבצע עם סוכנות החלל האמריקאית.

דן בלומברג: סוכנות החלל האמריקאית מובילה את תחום חקר החלל והפלנטות.

דן בלומברג: יש לנו הסכם עם נאס"א שאנחנו מהווים ארכיון אזורי לכל המזרח התיכון של נתוני הפלנטות או כל הנתונים הפלנטריים שמתקבלים.

דן בלומברג: אנחנו מקבלים את הנתונים האלה על גבי CD, על גבי מפות ועל גבי תצלומים.

דן בלומברג: מדי שבוע אנחנו מקבלים כמה עשרות CD לעניין הזה וזה משמש למטרות חינוכיות ולמטרות הוראה, כמו גם למטרות מחקר.

דן בלומברג: ההסכם הזה נחתם רק לאחרונה.

דן בלומברג: לסיכום.

דן בלומברג: סוכנויות החלל בעולם משגרות כל הזמן לוויינים לחלל כדי לנתר את מצב כדור הארץ ואת מצב הפלנטות וללמוד על הפלנטות.

דן בלומברג: בהשקעה לא מאוד גדולה אנחנו יכולים לקצור מהשקעה של הפדיון שהם השקיעו על-ידי השקעה קטנה כאן ולפתח את המחקר הזה.

דן בלומברג: אני חושב שזה בזבוז שאנחנו לא נעשה את זה ונישאר מאחור, גם ברמה המחקרים וגם ברמה החינוכית.

זאב לוין: הניסוי עצמו אמור להיות שימוש במעבורת כאשר האסטרונאוט שולט על שתי מצלמות, כאשר אחת מהן היא מאוד מתוחכמת עם ששה ערוצים, שאמורות להסתכל על סופות האבק בים התיכון.

זאב לוין: בו זמנית, מטוס מחקר אמור לטוס דרך אותן סופות אבק ולדגום את החלקיקים שבעצם מצלמים מלמעלה.

זאב לוין: כל המערכת הזו, כל הנתונים יועברו כמובן למדינת ישראל וגם לארצות-הברית והתקשורת תהיה תקשורת לוויינית בין כל התחנות.

זאב לוין: בנוסף לכך תהיינה סביב הים התיכון תחנות קרקע שגם הן תמדודנה את סופות האבק שעוברות באזור.

זאב לוין: יש כאן שקף שבעצם אומר בצורה קצת יותר מפורטת את מה אנחנו רוצים לעשות.

זאב לוין: יש לנו פה את תחנות הקרקע, מטוס המחקר שאנחנו רואים, ואת המעבורת שנמצאת למעלה.

זאב לוין: חלק מהקבוצה שלנו יהיה בארצות-הברית כך שתוכל לשלוט ביחד עם אסטרונאוט במה שקור במעבורת.

זאב לוין: במקרה והאסטרונאוטים ישנים, הקבוצה שתהיה על הקרקע תוכל לשלוט בחלק מהמערכות.

זאב לוין: יש לנו פה מערכת של חיזוי מזג אוויר שתוכל להגיד לאסטרונאוטים ולמטוס לאיפה לטוס כדי לבצע את המדידות אותן אנחנו רוצים לבצע.

זאב לוין: אני רוצה להראות לכם מה אנחנו רואים כיתרונות.

זאב לוין: כל הפרוייקט הזה הוא בשיתוף פעולה בין סוכנות החלל הישראלית ונאס"א בארצות-הברית.

זאב לוין: הפרוייקט עצמו אושר הן על-ידי נאס"א והן על-ידי סוכנות החלל והמממנים הם חיל האוויר, מערכת הביטחון, כיוון שהאסטרונאוטים שלנו הם אנשי חיל האוויר.

זאב לוין: בנוסף לכך מדובר פה על ניסוי מדעי בעל חשיבות לא רק למדינת ישראל ולקהילייה בארץ אלא גם לקהילייה הבינלאומית.

זאב לוין: למה אנחנו רוצים למדוד אבק?

זאב לוין: אבק מדברי מבחינת הכמות שנפלטת לאטמוספרה היא הכמות הגדולה ביותר של החומר הטבעי שנפלט אל האטמוספרה.

זאב לוין: הדבר הזה משתרע על כל הפלנטה בעצם.

זאב לוין: הרוחות נושאות את האבק למרחקים עצומים, אפילו לאלפי קילומטרים.

זאב לוין: אנחנו מוצאים בארצות-הברית אבק שמגיע מסין, אנחנו מוצאים אבק במרכז ארצות-הברית שמגיע מסהרה.

זאב לוין: כלומר, הרוחות מסיעות את זה לכל מקום.

זאב לוין: אחד הדברים שאנחנו מדברים עליו הרבה היום זו השפעת השינויים באקלים כדור הארץ, השפעה של כל הפרמטרים, ביניהם אחד הפרמטרים שמשפיע הוא האבק.

זאב לוין: האבק משפיע בדרך שעד היום המדענים לא יכולים לאמוד בצורה יותר טובה.

זאב לוין: היום אנחנו כן יודעים על השפעת מה שנקרא גזי החממה ולגביהם אנחנו כן מבינים, אבל לגבי החלקיקים שבאוויר והשפעתם הישירה והבלתי ישירה, את זה אנחנו עדיין לא מבינים.

זאב לוין: המטרה במקרה הזה היא באמת לעזור בהבנה של השפעת האבק על האקלים, השפעת האבק על כמויות הגשם שנופלות במיוחד באזור שלנו ויש השפעה מאוד משמעותית, והשפעה של אינטראקציה למשל של זיהום עם חלקיקי אבק כאשר הדבר הזה משפיע בצורה משמעותית על כל התהליכים שקורים באטמוספרה.

זאב לוין: למה אנחנו רוצים למדוד את זה דווקא מהחלל?

זאב לוין: כפי שראינו גם לגבי דברים אחרים, היתרון של החלל הוא שאנחנו יכולים לראות בסקאלה הרבה יותר רחבה.

זאב לוין: במקום לטוס עם מטוסים בהרבה מאוד מקומות ולנסות לעשות איזה מיצוע, על-ידי תמונה מהחלל אנחנו מקבלים בבת אחת מבט שהוא מיצוע יותר טוב של ההשפעה של אותו אבק על כל התהליכים.

זאב לוין: אלה הדברים שאנחנו רוצים ויכולים לבצע על-ידי מעבורת למרות שכמובן שאפשר לבצע זאת גם על-ידי חללית שתטוס בחלל.

זאב לוין: אנחנו יכולים לזהות את המקומות מהם האבק נפלט, דבר שכיום קשה מאוד לזהות.

זאב לוין: אחד הדברים החשובים ביותר הוא שאנחנו כן יכולים לזהות או לפחות לאמוד את כמויות האבק שנפלטות את האטמוספרה, דבר שמבחינתנו הוא בעל חשיבות עצומה אם אנחנו רוצים להבין איך האבק הזה בכלל ישפיע על האקלים של כדור הארץ ועל אקלים האזור שלנו.

זאב לוין: מה הייחודי בניסוי שלנו?

זאב לוין: הניסוי התמקד באזור שלנו, זה אזור הים התיכון.

זאב לוין: בינתיים לא בוצעו ניסויים באזור שלנו.

זאב לוין: המדידות התבצעו עם מצלמות מאוד מתוחכמות וכמו שנאמר קודם התבצעה מדידה בו-זמנית על-ידי מטוס ועל-ידי לווין או על-ידי המעבורת, דבר שנותן לנו אפשרות לראות את המדידות שנעשות מהחלל.

זאב לוין: כיום, בארצות-הברית, יש שני לוויינים שמודדים אבק אבל הם מודדים בצורות שונות, בזמנים שונים ולא באותו מקום.

זאב לוין: כתוצאה מכך אין קואורלציה, אין קשר בין המדידות שמתבצעות וזו בעצם אחת הסיבות שנאס"א אישרה והסכימה והייתה שמחה שאנחנו נעשה ניסוי שיעזור בקואורלציה הזאת של שני הלוויינים האלה.

זאב לוין: כיוון שאנחנו נטוס מעל הים התיכון ולא תמיד יש סיכוי במשך 16 יום לראות אבק, ויש סיכוי שלא יהיה אבק בדיוק באזור הזה, הרחבנו את אזור המטרה שלנו גם לאזור האוקיינוס האטלנטי.

זאב לוין: יש לנו מטרה נוספת שבמקרים שאנחנו נעבור מעל סופות רעמים, יש אורות מאוד מיוחדות שהתגלו לפני כעשר שנים ועד היום לא נחקרו מהחלל בכלל, ובמקרה הזה אנחנו נהיה הראשונים שנבצע מדידות מהסוג הזה.

חגי נצר: אני מוכרח להוסיף ולומר שלצערנו הרב הניסוי הזה מתעכב כבר כמה שנים בגלל בעיות כספיות מאוד חמורות ברוסיה.

חגי נצר: גם אנחנו וגם שש מדינות אחרות ששותפות לאותו מצפה, כולנו מחכים חסרי סבלנות לכך שהם סוף סוף יטיסו לנו – הם מספקים את המשגר ואת הלווין – אבל ברוסיה יש בעיות כספיות מאוד קשות שאנחנו לא יכולים לעזור בפתרונן.

חגי נצר: אני מוכרח לציין שבאוניברסיטת תל-אביב מקבלים אנשים למחקר בשטח אסטרונומיה מן החלל על-פי ההצטיינות ולא על-פי המין.

וולה לוין: אני מניח שכל המשתתפים כאן יודעים על הלוויינים שסיפקו שירותי צילום מסחריים כמו ספורט ולנסאפ שעבדו בתחום רזולוציות די מוגבל עם טווח של בין עשרה לעשרים מטרים, והם שירותי חלק מסוים של האוכלוסייה בעולם, כולל אוכלוסייה מדעית כמו שראינו דוגמאות של השימושים שלהם כאן היום.

וולה לוין: במקביל התפתחה אוכלוסייה שתמיד הרגישה שהיא צריכה צילומים ברזולוציות גבוהות בסביבות מטר עד שלושה מטרים ואלה הם הצרכים שסופקו תמיד על-ידי צילום אווירי.

וולה לוין: צילום אווירי היה תמיד מאוד יקר וצילום לווייני בתחומים האלה היה תמיד מוגבל בגלל בעיות ביטחוניות.

וולה לוין: לפני כחמש שנים הממשל בארצות-הברית ובמקביל ממשלים ברוב מדינות אירופה וגם בישראל הרשו לחברות מסחריות להיכנס לתחום רזולוציות עד מטר אחד ואכן נכנסו שלוש-ארבע חברות אמריקאיות והחברה שלנו גם היא מנסה להיכנס.

וולה לוין: אנחנו מנסים להיכנס לתחום הזה ולפרוס בחלל עד שמונה לוויינים, שני דורות של לוויינים, דור נוכחי ודור עתידי.

וולה לוין: הלוויינים מבוססים על טכנולוגיה שפותחה בתעשייה האווירית בנושא לוויינות ותחנות קרקע ולאור הפעילות של סוכנות החלל הישראלית וההסכמים שהיא חתמה עם הרוסים למשל, אפשר לומר שאנחנו מתכננים לשגר את הלוויינים שלנו, לפחות את שלושת הראשונים עליהם חתמנו את החוזה, עם המשגר הרוסי.

קריאה: אנחנו מקווים שתמיכת סל"ה תימשך ושיהיה להם את התקציב כדי לעזור לתעשייה בנושא של תשתית בסיסית.

קריאה: שנית, אנחנו מקווים שסל"ה תצטרף לסוכנות החלל האירופאית והיה חשוב שהוועדה תמליץ על כך כי בכך נקדם את כל נושא החלל בארץ.

וולה לוין: למה דווקא משגרים רוסיים?

וולה לוין: למשגרים הרוסיים יש שתי תכונות מאוד אטרקטיביות בשוק המסחרי והן אמינות ומחיר.

וולה לוין: היום המשגרים הרוסיים הם המשגרים הכי אמינים בעולם ומחיר המשגרים האלה, המשגרים הקטנים – ואנחנו מדברים על לוויינים קטנים שלנו - הוא מאוד אטרקטיבי.

וולה לוין: משגרים ללוויינים קטנים במערב עולים עשרים מיליון דולר ומעלה ומאוד קשה לחברות המסחריות לעמוד בסכום כזה.

ענת מאור: לפני שחברי הכנסת יוכלו להתבטא, אני רוצה לסכם סיכום ביניים את הישיבה.

ענת מאור: אני מבקשת ממנהלת הוועדה ענת לוי, שזו גם הזדמנות להודות לה ולתחקירנים שלנו שמלווים אותנו, למחות על כך שנציג משרד האוצר לא הגיע לישיבה ולפנות לפי הנוהל המקובל אל יושב-ראש הכנסת.

ענת מאור: אנחנו מבקשים את תגובת האוצר כי הרי אין ספק שהכל לא נעשה בחלל ריק אלא בחלל התקציבי.

ענת מאור: במקביל, הוועדה מגבה את המלצות ועדת עוזיה גליל ופונה לשר המדע לעשות ככל שהוא יכול בתקופה המיידית של השנה הקרובה ובוודאי לקראת שנת 2001, כך שתקציב המדע בכלל יגדל ובתוכו תקציב החלל.

ענת מאור: כשחבר הכנסת נודלמן היה יושב-ראש הוועדה בכנסת הקודמת הוא יזם את רעיון יום המדע, כי יש לנו בעיה של מעמד המדע בכלל במדינה.

ענת מאור: אני חושבת שהביטוי נכון, שאנחנו צריכים ללמוד מן הגויים.

ענת מאור: ב14- במרץ נקיים פה לראשונה את יום המדע בכנסת.

ענת מאור: נתחיל את היום בישיבה רחבה של הוועדה עם שר המדע, תתקיים תערוכה ואירוע כלשהו במליאה.

ענת מאור: הרעיון הוא לשים את נושא המדע ביתר שאת על המפה למען תקציב 2001.

ענת מאור: זאת אומרת, אנחנו בעצם נרצה לתבוע שינוי סדרי עדיפויות וחשיבה.

ענת מאור: מדינת ישראל צריכה לזכור שלקראת האלף השלישי לא מספיק לתת מחמאות אלא לתרגם את זה לשפה של מדיניות ושל תקציב.

ענת מאור: אני חושבת, שהייתה הסכמה על חשיבות קידום הנשים, עם המחלוקות ועם העקיצות, ואני מברכת על מה ששמעתי.

ענת מאור: אני פונה לכולם להיות ערניים ולקדם נשים במחקר, בחינוך, בהצגת הדברים.

ענת מאור: בטוח שזה יוסיף גם למדע מבחינת ניצול יתר של משאבי הון אנושי.

ענת מאור: כנ"ל לגבי אוכלוסיית ערביי ישראל.

ענת מאור: צריך להרחיב ולהעמיק את ניצול הפוטנציאל בכיוון הזה.

עסאם מח'ול: אני חושב שהתרגום של חוסר המודעות וחוסר התודעה, זה התקציב שאתם מקבלים כי אחרת אי-אפשר.

עסאם מח'ול: צריך לקחת את ההתרשמות שלנו, איך שאני התרשמתי, ולהעביר את זה לציבור הרחב.

עסאם מח'ול: זאת אומרת, אי-אפשר להסתיר מהציבור הרחב במה מדובר ואז אני חושב שהמצב לא ייראה כך.

עסאם מח'ול: בשבוע שעבר כשדיברתי על האטום השתמשתי בנתון אחד ואמרתי שבמדינות העולם היום יש תודעה שצריך לשמור את החלל למחקר מדעי.

עסאם מח'ול: לא לעשות מיליטריזציה של החלל.

עסאם מח'ול: 138 מדינות בנובמבר האחרון הצביעו באו"מ בעד ושתי מדינות – ארצות-הברית וישראל – הצביעו נגד.

עסאם מח'ול: אני חושב שזה לא עניין שלי שאני רגיש לנושא האטום אלא זה עניין שלנו כולנו שצריכים להיות רגישים לעניין הזה.

חנה ויניק: אני מחזיקה את תוכניות הלימודים החדשות שפורסמו במהלך שלושת השנים האחרונות.

חנה ויניק: נושא החלל הוא אחד הנושאים המרכזיים לצד ששה נושאים מרכזיים נוספים ורק כדי להדגיש את המעמד, נושאים אחרים כמו חומרים, אנרגיה ואינטראקציה, מערכות טכנולוגיות, מידע ותקשורת, תופעות, מבנים ותהליכים ביצועיים חיים, מערכות אקולוגיות וכדור הארץ והיקום.

חנה ויניק: בהזדמנות זו תודה לפרופסור חגי נצר שהוא גם יושב-ראש ועדת המקצוע בהתנדבות כמובן בבית-הספר היסודי.

חנה ויניק: להכניס נושא חדש זה מאוד לא פשוט ולא תמיד יש שעות הוראה במערכת.

חנה ויניק: לבוא עם נושאים חדשים בבית-הספר היסודי, בחטיבות הביניים, זה מאוד לא פשוט מבחינת שעות ההוראה, מבחינת הכשרת המורים וכולי, לכן מצאנו את עצמנו מתעניינים באיזשהו פרוייקט שגם ניסינו להבזיק לאיזשהו ערך מוסף שיעבוד גם על שיפור עמדות התלמידים כלפי מקצועות המדע והטכנולוגיה מכל אותן סיבות שהוזכרו כאן בהרחבה עד היום.

חנה ויניק: תוכניות הלימודים הן תוכניות חובה לכלל ילדי ישראל במערכת החינוך בכל המגזרים ובכל הזרמים.

חנה ויניק: לפרוייקט עצמו לא יכולנו לבחור אלא שלושה בתי-ספר, ובגלל שדיברנו על ערך מוסף של שיפור עמדות בחרנו דווקא ילדי חטיבות ביניים.

חנה ויניק: הפרוייקט כפי שהוזכר נערך בשיתוף עם הטכניון, עם ספייס מארצות-הברית.

חנה ויניק: תודה לכולם.

חנה ויניק: אנחנו עוברים אל הילדים.

חנה ויניק: נתחיל עם אורט מוצקין, נמשיך בקלעי גבעתיים ולאחר מכן מגדים כרמיאל.

תלמידה: מהניסוי בחלל אנחנו מצפים לקבל תוצאות שלא ניתן לקבלן על פני כדור הארץ.

תלמידה: אנו משוכנעים כי ביצוע הניסוי בחלל יפתור לנו תעלומות.

תלמידה: הניסוי שלנו הוא בנושא פיזיקה ובחרנו לעשות ניסוי במשחק מנהלים.

תלמידה: הייתה לנו מטוטלת שחשבנו שנחבר אותה למוט, שני כדורים שיוצאים ממוט אחד, שברגע שהם מתנגשים בכדור הארץ, הם חוזרים בחזרה.

תלמידה: במיקרו גרביטציה לכדור לא הייתה שום סיבה לחזור ולכן הוא המשיך לנוע בתנועה מעגלית.

תלמידה: הניסוי השני הוא שני כדורים עם מסות שונות, גם כן עם מוט קשיח מאותו גובה כשהם ייפגשו בנקודה אחת ושוב יעשו סיבוב שלם.

תלמידה: בגלל שזה מסות שונות, הם ייפגשו במקומות שונים.

תלמידה: את הנושא הזה הצגנו בטכניון והוא היה מאוד יפה.

תלמיד: הניסוי שלנו הוא לא ניסוי של דקה או של כמה דקות אלא ניסוי שיימשך כל ה16- ימים.

תלמיד: אנחנו מבקשים מהאסטרונאוט שבזמן מסוים בעזרת תמיסה מסוימת הוא יקבע את אותם תאים וכשהמעבורת תגיע לארץ אנחנו נבדוק את פיזור העמילנים, איך הם מפוזרים, ואנחנו משערים שמה שיקרה הוא שנראה שהעמילנים לא נוגעים באחד מדפנות התא וכך לא גורמים לצמח לגדול בצורה סדירה.

תלמיד: זה נושא חדש יחסית ואנחנו מקווים לראות את התוצאות.

אליעזר כהן: קיים רעב עצום ויכולת עצומה שאינם מנוצלים וזה לא רק בזבוז משאבים אלא זה בזבוז מכל הכיוונים ואת הדוגמה המצוינת לכך הראו לנו התלמידים.

אליעזר כהן: הם מתעסקים בזה ותראו מה קורה.

אליעזר כהן: הפער הזה מוכרח להיסגר וזה תמיד מגיע לתקציב וצריך לשנות את היחס, את המודעות ואת קנה המידה.

ענת מאור: לא אחזור על דברים שאמרתי קודם ואני חושבת שגם מר שאמרו חברי הכנסת נודלמן וכהן זה מאוד נכון בעניין שהחובה שלנו היא לסגור את הפער בין העשייה והיזמות שלכם שנעשית למרות הקשיים לבין היעדר השקעה ותקציבים.

ענת מאור: אנחנו נעשה את זה.

ענת מאור: זו המחויבות ואנחנו נעשה את זה.

ענת מאור: במקביל אני מזמינה גם אתכם לכתוב אל ראש-הממשלה.

ענת מאור: יש לנו ראש-ממשלה חדש ויש שרים חדשים וצריך לערב גם אותם בנושא ולעשות זאת כל פעם מחדש.

ענת מאור: אני חושבת שמה שאמר חבר הכנסת מח'ול בנושא התקשורת והידוע של מה שכן נעשה הוא חלק מהיכולת להביא את התקציבים ולשים את הנושא בסדר היום הציבורי.

ענת מאור: בנוסף לברכות לכתבת עיתון "הארץ", כפי שאמרתי, אני יודעת שאתם ערניים לזה אבל אתם מוכרחים לוודא ולדאוג להגיע לתקשורת.

ענת מאור: לצערי הרב הרייטינג מכתיב דפוסים שמה שטוב ומה שאטרקטיבי לא נחשב.

ענת מאור: אני רוצה להפנות את הזרקורים של כולם לחשוב איך להפיץ ולפרסם את העשייה המאוד חשובה שאתם עושים והיא בהחלט גם אטרקטיבית.

ענת מאור: לגבי הסיורים שהוצעו כאן.

ענת מאור: אנחנו במפורש ועדה שאוהבת לראות את הדברים.

ענת מאור: היינו גם בחברת אינטל, היינו בחברת החשמל, היינו במכון הגיאולוגי ואנחנו תמיד יוצאים נשכרים מזה.

ענת מאור: כמובן אנחנו מוגבלים בלוח הזמנים, אבל אפשר להעביר למנהלת הוועדה רעיונות לסיורים כאלה ונכניס לסדר היום של סיור אחד לחודש.

ענת מאור: תודה רבה לכולם.