הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 21, 1999-12-21 13:00

ענת מאור: החיבור כרגע צריך להיות בין התורה לשמה לבין היישום.

ענת מאור: מקור הישיבה נבע מכך ששמענו לפחות מגורם אחד, אם לא יותר, כאשר ציינו בפנינו עובדות – ועכשיו נברר אותן – שאין מספיק חיבור או אין תוכנית מתאר בין המחקר לבין המתאר, ואת זה אנחנו רוצים לחבר.

ענת מאור: אני מבקשת מנציגי משרד הפנים לפתוח ולומר לנו מהי תוכנית מתאר 35, איפה זה עומד, מה הליכי ההחלטות שמתבקשות עכשיו ועל מה, לפי ידיעתך, התבססתם על מחקר קיים.

ענת מאור: לאחר מכן נאפשר לגופי המחקר ולחוקרים לומר מה התביעות, מה הציפיות והצרכים על-מנת שהמידע יחובר.

ענת מאור: אני כבר רוצה לומר מראש לארגונים האקדמאים המקצועיים שחלק מהתשובה שקיבלנו לקראת הישיבה ממשרד הפנים וממשרדי הממשלה השונים אמרה שיש בעיה תקציבית, שכן חלק גדול מהמחקר, גם אם הוא מתבצע במוסדות מחקר ממשלתיים, נדרשת או מתבקשת מטעמם עלות מאוד גבוהה לקבלתו וזה חלק מן השיקול של זרימת מידע בין המחקר לבין המתאר.

ענת מאור: גם לכך אני מבקשת התייחסות.

ענת מאור: עם תום הדיון ינסו חברי הוועדה לגבש את דעתם.

ענת מאור: כל הדיון בתוכנית המתאר עצמה לא יתקיים בוועדה שלנו מאחר שנושא זה שייך לוועדת הפנים.

דינה רצ'בסקי: מינהל התכנון שאני עומדת בראשו שם לו מטרה לדאוג לכך שכל נושא תכנון, תוכניות, סקרים, עבודות אחרות שהוכנו עבורו, אושרו על-ידי מוסדות התכנון למיניהם יהיו זמינים לכל מתכנן שהולך לעשות תוכנית, לכל ועדה מקומית שהולכת לבדוק תוכנית וגם לכל אדם רגיל שהולך לקנות דירה באיזשהו מקום ורוצה לדעת איך נראית התוכנית וסביבת מגוריו, שהמידע הזה יהיה יותר ויותר נגיש אליו.

דינה רצ'בסקי: אנחנו רוצים שגם המידע יהיה נגיש אליו ואנחנו פועלים בעניין הזה ואני חושבת שלאחרונה את המידע שיש ועומד לרשותנו הצלחנו, אחרי הרבה שנים של עבודה, לרכז ולפחות אצלנו, במוסדות התכנון, כרגע הוא זמין ואנחנו במשא ומתן עם האוצר להפוך אותו לזמין לכלל הציבור מבלי צורך לשאת בתשלום כלשהו.

דינה רצ'בסקי: זה דבר אחד שנראה לנו מאוד חשוב.

דינה רצ'בסקי: דבר נוסף שנראה לנו מאוד חשוב זה גם לגרום לציבור – אני לא יודעת איך לקרוא לזה – להיות יותר מודע לנושא תכנון ומה השפעתו של התכנון על החיים שלו בכלל.

דינה רצ'בסקי: לצערי אנחנו מוצאים אזרחים בוגרים שיש להם רקע והכשרה בהרבה מאוד תחומים, אבל כשהם מגיעים לנושא התכנון או תוכניות ארציות, עבורם זה דבר שלא כל כך ברור מה זה עושה, למי זה עושה, למה זה חשוב לנו והאם יש בכלל מישהו שעושה תוכניות.

דינה רצ'בסקי: בכיוון הזה ניסינו כבר לפעול מול משרד החינוך ולהכניס את זה לתוכניות הלימודים, כך שמגיל צעיר בן-אדם ידע מה משמעות התכנון, איך הוא יכול להתערב בתכנון עתידו ועתיד ילדיו.

דינה רצ'בסקי: כמשרד שהוא תחת חסות ממשלתית אנחנו צריכים לדאוג לתכנון ארוך הטווח, לתת גם תשובה לדרישות שבאות כל הזמן, לתת מענה לפיתוח, אבל מתן המענה הזה לצרכים הנוכחיים, לאישור תוכניות – הרי אנחנו לא עוצרים את ועדות התכנון ואומרים עצרו את העולם, אנחנו עושים לכם תוכנית ארצית לעוד עשרים שנה – ואנחנו צריכים גם לתת מענה לתוכניות שמוגשות לנו בו בזמן, לטווח הקצר וגם לדאוג לכך שאותן תוכניות לא תפגענה במטרות שיש לנו לטווח הארוך.

דינה רצ'בסקי: כמו שמופיע בנייר הזה, העמדה שלנו היא שכל מידע, כל ידע שישנו, כל סקר – אנחנו שמחים לקבל אותו, לפעמים אנחנו מזמינים אותו, ככל שהמשאבים שעומדים לרשותנו מאפשרים זאת.

דינה רצ'בסקי: הכוונה היא שאת מה שאנחנו מכניסים, באמת נעמיד אחר-כך לרשות הציבור.

דינה רצ'בסקי: תמ"א 35 זו תכנית מתאר ארצית שנועדה לתת מענה לטווח הארוך.

דינה רצ'בסקי: אמנם מדברים על שנת 2020, אבל זה תגית כי הרי ב2020- לא סוגרים את האור ואחר-כך מדינת ישאל מפסיקה להיות קולטת עלייה, מפסיקה לגדול וכולי.

דינה רצ'בסקי: 2020 נותנת קווים למה שיהיה ב2020-, נותנת את התכנון ארוך הטווח.

דינה רצ'בסקי: הקודקוד הראשון זו איכות החיים העירוניים.

דינה רצ'בסקי: אוכלוסיית מדינת ישראל, בין 90 ל95- אחוז מתגוררת בערים.

דינה רצ'בסקי: הגישה היא שיש לטפח את הערים, ליצור בהן איכות חיים, מערכות תחבורה ציבורית שעונה לצורכי האוכלוסייה, שמאפשרת לה להתקדם בפן החברתי, בפן הכלכלי וכולי.

דינה רצ'בסקי: את הערים האלה אסור להשאיר להידרדרות ואסור להשאיר את המרכזים שלהם שיהיו כחור שחור ולצאת רק לשטחים הפתוחים.

דינה רצ'בסקי: הקודקוד השני של המשולש הזה הם אותם שטחים פתוחים כמו יערות, שטח פתוח גדול שחשוב מאוד לשמור על ההמשכיות שלו, על המכלול הנופי, השטחים הפתוחים שבהם יש גם אפשרות לחקלאות, למי שרוצה להמשיך ולהתפרנס מחקלאות, להמשיך ולגור בה.

דינה רצ'בסקי: הקודקוד השלישי הוא קודקוד מערכת התחבורה.

דינה רצ'בסקי: תכנון הוא חלק בלתי נפרד מתכנון אורבני והתחבורה ואלה שני דברים שלא ניתן לפצל ביניהם.

דינה רצ'בסקי: אם אנחנו רוצים לשמור על ערים מרוכזות עם איכות חיים, על שטחים פתוחים שבהם יש את האיכות שבן-אדם יכול לראות את דמות מולדתו ועל שני הדברים האלה, אנחנו צריכים ליצור מערכת תחבורה נוחה בין המרכזים העירוניים ובתוכם מערכת תחבורה ברכב הפרטי לעולם לא תיתן את המענה.

דינה רצ'בסקי: לכן הדגש הוא שהפיתוח צריך להיות במרכזי תחבורה ציבורית וזאת על-מנת לשרת את המטרות האלה.

דינה רצ'בסקי: זה בעצם העיקרון של תמ"א 35.

דינה רצ'בסקי: המסמך עצמו בנוי מתוכנית מתאר והוראות ויש גם עקרונות מדיניות שהם לאו דווקא סטטוטוריים והם מפנים הלאה לשינויי חקיקה, להמלצות מדיניות ודברים אחרים.

מיכאל בייט: אנחנו הוקמנו במטרה של יצירת בסיס מדעי וטכנולוגי לשימוש במשאבי הטבע, ומה שאנחנו מרגישים הוא שקיים קושי בהטמעת הנתונים שמכוני המחקר צוברים עם השנים במערכות התכנון בכלל.

מיכאל בייט: זה לא רק תמ"א 35.

מיכאל בייט: תמ"א 35 זאת דוגמה אחת.

מיכאל בייט: מעבר לזה יש לנו פורום תשתית ששם יש לנו גם את המרכז למיפוי ישראל וסלע – כל הגופים מיוצגים כאן – וזאת מהות הבעיה.

מיכאל בייט: אין הטמעה של הנתונים בתוך מערכות התכנון.

מיכאל בייט: אני אתן מספר דוגמאות וחבריי שידברו אחרי יחזקו את הדברים האלה.

מיכאל בייט: אנחנו הגשנו מפה של סיכונים סייסמיים והמלצנו למינהל התכנון לשלב אותה בתמ"א 35.

מיכאל בייט: בינתיים זה לא בוצע.

מיכאל בייט: בינתיים הוקמו צוותים משותפים לשני הגופים לבחינת הדרכים להטמעת הנתונים וזה בסדר אם הדברים לא לוקחים יותר מדי זמן.

מיכאל בייט: יש לנו דברים דומים בנושאים הידרוגיאולוגיים, נושא המים שהוא היום נושא שעומד ברומה של הבעיה הלאומית.

מיכאל בייט: יש לנו דברים דומים בנושאים של רעידות אדמה.

מיכאל בייט: אנחנו לדוגמה הגשנו הצעת החלטה לממשלה לפני כשנתיים בנושא של היערכות לרעידות אדמה ורק אחרי הרעידה בתורכיה הממשלה אכן קיבלה החלטה להקים ועדת שרים, וגם זה לקח הרבה זמן, ועכשיו ועדת השרים הזאת פועלת ונקווה שהיא אכן תפתור את הבעיה של היערכות נכונה בנושאים של רעידות אדמה.

ענת מאור: ברשותך, אני רוצה התייחסות לשתי שאלות.

ענת מאור: האם זה מדויק שהפנייה שלכם להקים את הוועדות המשותפות, ברגע שהיא הוגשה, אכן נעניתם?

מיכאל בייט: אם אני אסכם את הנושאים העיקריים, בתחומים בהם אנחנו עוסקים יש את הבעיה הזאת.

מיכאל בייט: אם נרד יותר לפרטים, אני מציע שגם מנהל חקר ימים ואגמים לישראל ומנהל המכון הגיאולוגי יציגו את הנושאים בצורה יותר מפורטת.

גדעון שטייניץ: אני אתן כמה דוגמאות.

גדעון שטייניץ: אנחנו מרגישים שיש חוסר יכולת של גורמי התכנון להבין את מה שקורה בתשתית, ומצד שני יש נתק אתנו, כאשר אנחנו הם אלה שצריכים לעזור.

גדעון שטייניץ: סיכונים ססמיים הם חלק מהדבר.

גדעון שטייניץ: סיכונים גיאו-הנדסיים כמו גלישות, גם הם בעיה.

גדעון שטייניץ: הידרולוגיה סביבתית, כלומר, איפה מקימים שיכונים בהקשר של החדרה של מי גשם טבעיים לבין זיהומיים.

גדעון שטייניץ: אנחנו מרגישים שבתחומים האלה נעשה מעט מאוד או יש מעט מאוד הבנה אצל גורמי התכנון ברמות השונות.

גדעון שטייניץ: קו החוף, מרינות, גם הוא בעיה מבחינתנו.

גדעון שטייניץ: אנחנו כבר צועקים את זה עשרים שנה וקשה מאוד להיכנס לגורמי התכנון ולהשפיע.

גדעון שטייניץ: חומרי גלם לבנייה.

גדעון שטייניץ: נעשה מהלך קצת יותר טוב היום בשנים האלה אבל גם כאן הייתה תקופה ארוכה מאוד בה היה חוסר תיאום גדול.

גדעון שטייניץ: הבעיות הבאות שאנחנו רואים, מעבר לאלה שכבר קיימות, ואני רוצה להצביע על שתי בעיות גדולות: האחת, ניצול המרחב התת-קרקעי, לדעתנו אין מערכת יישום והעמדת נתונים רצינית על המרחב התת-קרקעי של מדינת ישראל שהופכת להיות מדינה צפופה, בקנה מידה של הקומות השונות לצרכים השונים.

גדעון שטייניץ: בין אם זה תעשייה תת-קרקעית, אחסון תת-קרקעי, שפכים, אתרי סילוק פסולת וכולי.

גדעון שטייניץ: זה קשור לנושאים שאנחנו יודעים שלא מנוצלים נכון, חובת הפקדת נתוני מדגמים של קידוחים שנעשים מעבר למערכת של קידוחי המים.

גדעון שטייניץ: נעשים היום הרבה מאוד קידוחים והם נעשים יותר ויותר, אבל הם אינם מגיעים לארכיון מרכזי סדור כך שיעמדו לדורות לרשות המתכננים.

גדעון שטייניץ: כל הדברים האלה משליכים על עוד דבר אחד שאנחנו כגורם מוביל צריכים לקחת בחשבון.

גדעון שטייניץ: יש לנו שכנים והמכלול הזה הוא רלוונטי אצלם ואצלנו ביחד ולא רק שאנחנו זקוקים לאינפורמציה אלא אנחנו צריכים לתת דוגמה איך הדברים צריכים להתנהל ושהמרחב ינוצל נכון.

גדעון שטייניץ: כאן צריך לחשוב קדימה.

יובל כהן: הנקודה המרכזית שאני רוצה להדגיש ולומר היא שהמדינה נמצאת בתהליך של כניסה לתוך הים.

יובל כהן: אני רוצה להציג כאן שקף שמדגים את זה, וזה שקף מתוך עבודה ברוכה שנערכה ביוזמת מינהל התכנון, למעשה גברת רצ'בסקי שנמצאת כאן.

יובל כהן: אי-אפשר לראות את כל השקף, אבל השקף הזה מראה את תהליך הכניסה לים.

יובל כהן: ברור שתהליך הכניסה לים ופעילות מתוכננת במימי החופים תהיה שונה לגמרי בעתיד מהפעילויות הקלאסיות שאנחנו מכירים של דיג, ספנות וביטחון ועכשיו מדברים על תשתיות, הקמת איים מלאכותיים, הרחבת נמלים, חקלאות ימית, כריית חומרי גלם, הפקת מחצבים ועוד.

יובל כהן: הפעילות הזאת תהיה כרוכה בבעיות תכנוניות סבוכות.

יובל כהן: אני חושב שבכמה נושאים יש תמימות דעים מוחלטת בינינו לבין מערכת התכנון בנושא המידע: א.

יובל כהן: המידע חיוני לתכנון בסביבה כזאת מורכבת.

יובל כהן: ב.

יובל כהן: קיים חוסר במידע, כאשר המדינה לא נתנה מספיק את הדעת לצורך בתוכנית לאומית מסודרת, של איסוף מידע, על תחום מימי החופים שלה ועל הסביבה הימית בכלל.

יובל כהן: קיימת בעיה של זמינות המידע הקיים, ארגונו והעמדתו לרשות גורמי התכנון בצורה מסודרת.

יובל כהן: אנחנו מציעים פתרון, והצענו את הפתרון בנייר שהוגש לוועדה והוא מוצג כאן, שאומר מערכת משולבת של מצד אחד איסוף מידע בצורה מסודרת במימון ממשלתי, מצד שני ריכוזו במרכז מידע לאומי כפי שקיים ביותר מששים מדינות בעולם, והעמדתו לרשות גורמי התכנון הן לצורך התכנון והן לצורך הבקרה והאכיפה של ההחלטות של מערכת התכנון, שגם זה דבר חשוב מאוד.

יובל כהן: זה מוצג כאן בצורה מחזורית, איך המידע משמש להפקת הנתונים, משמש להפקת מוצרי מידע, נעזר במרכז המידע ומרכז המידע משרת את מערכת התכנון והבקרה.

החלטת ממשלה: היום ישנו מצב אבסורדי שאנחנו אוספים מידע במימון של גופים ממשלתיים כמו רשות הנמלים, חברת החשמל ואחרים, וכשמערכת התכנון מבקשת אותו, מצדנו אפשר לתת אותו, אבל מי ששילם עבור האיסוף שלו הוא הבעלים שלא תמיד מוכן למסור אותו.

החלטת ממשלה: לכן צריכה להתקבל החלטת ממשלה שתסדיר את העניין שכל מי שמממן איסוף מידע בישראל וכל מי שאוסף מידע על-חשבון תקציב המדינה, יעביר אותו למרכז המידע והמידע הזה יעמוד לרשות כולם ללא תשלום.

אביאל רון: בשנת 2000 יסתיים הכיסוי הארצי של כל המדינה.

אביאל רון: כשאני מדבר, אתם יכולים לראות בשקפים את השכבות שנמצאות כבר בתוכנית המיפוי הגיאוגרפית.

אביאל רון: יש לנו הסכמים עם הרבה מאוד משרדי ממשלה ותכף אני אדבר על הצד התקציבי כי הוא בעייתי בגלל דרך התקצוב.

אביאל רון: על בסיסי הנתונים האלה למעשה מובאות כל התשתיות, כך שהמערכות המתואמות האלה של נתונים, מינהל התוכנית ותוכנית התמ"א תוכל להיות.

אביאל רון: בצד השני שלנו אנחנו מחזיקים מערכת מחקרית ומדען ראשי שיושב בפורום מדענים ראשיים של משרד המדע והוא אחראי על הצד הבא של המחקר בארץ, למשל נושא של מערכות CPS, מערכות מיקום בעזרת לוויינים שאנחנו משתמשים בהן לנושא מדידות ולמדוד את התזוזות של אזורי הקרקע השונים בנושא רעידות אדמה.

אביאל רון: הדברים שנאמרו כאן הם נכונים.

אביאל רון: אנחנו מקיימים פורום תשתית שחברים בו כל המכונים שדיברו עד עתה, כולל הסוכנות הישראלית לניצול החלל, ואנחנו בונים תשתיות משותפות לחמשת הגופים האלה כדי שאפשר יהיה להשתמש בהם לצורכי התכנון והבנייה במדינת ישראל.

אביאל רון: אחת הבעיות המרכזיות היא – ואני חושב שאני מבין קצת את מינהל התכנון – שאם הנתונים לא מוגשים בצורה מוסדרת, תקנית ונוחה לשימוש, יש להם קושי גדול מאוד להתחשב כי מרוב עצים לא רואים את היער.

אביאל רון: מערכת המידע הגיאוגרפית הלאומית היא בהחלט כלי חיוני לעניין.

אביאל רון: אחת הבעיות של משרד הפנים למשל להשתמש במערכת המידע, היא מחירה הגבוה, כי שיטת התקצוב במדינת ישראל – שיטה שאגף התקציבים יצר – אמרה שהמערכת תיווצר מהמשאבים של המשרדים.

אביאל רון: כלומר, אנחנו בונים את המערכת על כספים של משרד השיכון, משרד החקלאות, משרד הביטחון וגם משרד הפנים והעלויות הן גבוהות.

אביאל רון: אנחנו מדברים על שניים-שלושה מיליון שקל לעותק של כיסוי ארצי.

אביאל רון: זאת למשל אחת ההחלטות שהיה כדאי לדבר בה.

יאיר עציון: המכון שלנו הוקם באמצע שנות ה70- בהחלטת ממשלה שסימנה אותו כמרכז המחקרי לחקר המדבר במדינת ישראל.

יאיר עציון: יש בו מספר יחידות מחקר, מספר קבוצות מחקר שעוסקות בכל הנושאים כמעט שנדרשים לצורך הנגב, ביניהן תכנון פיזי שאני עומד בראשה, מערכות סוציאליות, בדואים, מערכות עירוניות, אקולוגיה, מים, פיזיקה סביבתית כולל נושאים של אנרגיה, שמש, ניצול אנרגיית שמש, מטאורולוגיה, חקלאות, וכל מיני דברים מהסוג הזה שבעצם המידע הזה אמור להיות מוכן ליום פקודה שבו יחליטו לפתח את הנגב.

יאיר עציון: זה לא נעשה והייתי אומר שאנחנו אפילו חסרי שימוש ואנחנו לא מעורבים לחלוטין.

ענת מאור: השאלה הראשונה.

ענת מאור: להערכתי מאז ביקור הוועדה במכון הגיאולוגי, בין אם זה בהשפעת הביקור ובין אם בזכות, אני מבינה שסוף סוף הוקמו ועדות משותפות בין מכוני המחקר לבין תוכנית המחקר ואין לי אלא לברך על כך.

ענת מאור: למעשה כשהיינו בביקור קיבלנו תיאור של הנתק.

ענת מאור: הקשר הזה חייב לעמוד בלוח הזמנים של קבלת ההחלטות ועל זה אני מבקשת תשובה.

ענת מאור: זאת אומרת, האם ואיך מחברים בין תוכנית המתאר תמ"א 35, שהיא התוכנית הגדולה למרות שהבנו שיש גם תוכניות אחרות, לבין הקמת גופים משותפים שהם בעצם הבסיס להכל.

ענת מאור: השאלה השנייה, ואני מבקשת את תשובת משרד המדע וגופים אחרים, היא לגבי ריכוז המחקר.

ענת מאור: כשאנחנו באנו למכון הגיאולוגי, וגם בישיבות כאן, השאלה הראשונה שהעליתי, שאלת התם, מדוע לא הכל מרוכז.

ענת מאור: אנחנו יודעים שיש דינמיקה של דברים.

ענת מאור: זאת אומרת, מיד השיבו לי בכנות ואמרו שאילו היה צריך להחליט היום על מכוני המחקר, היו עושים אותם.

ענת מאור: אנחנו יודעים, כמו שדנו בנושא החוקה וחוקי היסוד, אנחנו מדינה בהתהוות ואי-אפשר לברוא עולם אידיאלי.

ענת מאור: כמו שהוקם פורום תשתיות בעניין באג 2000, באיזו מידה מקדמים את התהליך ובאיזה מידה המשרד אחראי ליצור את הארגון שיחייב את ריכוזיות המחקר והאם יש הסכמה מי מרכז את זה וכולי.

ענת מאור: השאלה השלישית נוגעת לנגישות המחקר ואני מבקשת לקבל את תשובת משרדי הממשלה לכך.

ענת מאור: איך יכול להיות שמידע שבעצם הופק – לא חשוב מי המזמין – בתקציב ציבורי, לא נגיש לכולם.

ענת מאור: השאלה הרביעית מתייחסת לנושא הביזוריות.

ענת מאור: אני מוכרחה לציין שכתושבת הדרום אני מצטרפת ומבקשת תשובה ממשרד הפנים שיאמר לי האם תוכנית המתאר מכסה באופן מועדף את כל אזור הדרום, את כל אזור הצפון ואת כל הפריפריה, או שהיא נשארה בין גדרה לחדרה מבחינת המידע, מבחינת החשיבה, ואיך מקדמים את זה אם התשובות לא מספקות.

ענת מאור: השאלה החמישית שנבקש אליה התייחסות היא לגבי התכנון האזורי עם מדינות האזור, עם הרשות הפלשתינאית וכולי.

ענת מאור: נתחיל בנושא ריכוז המחקר.

מרדכי בשארי: לגבי ריכוז המידע, וכאן אנחנו מגיעים למעשה, כי לעשות דברים צריך מידע מתאים, מידע אמין, ולעשות אינטגרציה של כל המידע, ולדעת איפה להטמיע אותו.

מרדכי בשארי: זה מאוד מסובך לרכז מידע מכל מיני גופים.

מרדכי בשארי: הגוף המוביל הוא המשרד לתשתיות לאומיות ואני מבין שמכוני המחקר הם יחידות סמך של המשרד לתשתיות לאומיות.

מיכאל בייט: בזמנו היו שתי ועדות – ועדת קצ'לסקי וועדת יפתח - ועדת קצ'לסקי בראשות מי שהיה לאחר מכן נשיא המדינה, בשנת 1964, וועדת פרופסור יפתח בשנת 1984 - והן החליטו על דרכים לארגון המחקר הממשלתי האזרחי.

מיכאל בייט: הן לא נכנסו לארגון המחקר הביטחוני.

מיכאל בייט: לוועדות היו הרבה החלטות והרבה המלצות, אבל ההחלטה המהותית הייתה להקים מינהלי מחקר במסגרת נושאית ומינהלי המחקר האלה הם גופי גג למכוני מחקר.

מינהלי מחקר: כפי שנאמר כאן עשינו אפילו מעבר לזה והקמנו את פורום התשתית וכאן אנחנו יושבים יחד עם המרכז למיפוי ישראל.

מינהלי מחקר: מבחינת איסוף הנתונים לצורך תכנון יש לנו מערכות מאוד ריכוזיות.

מינהלי מחקר: למה זה נמצא במשרד התשתיות בעוד שבעבר זה היה במשרד האנרגיה, זה לא אנחנו קבענו אלא זה כך נולד בעבר.

גדעון שטייניץ: קיימות מערכות שיכולות לבצע את העבודה היום והיכולת קיימת.

גדעון שטייניץ: שלוש הבעיות הגדולות שקיימות הן:

גדעון שטייניץ: הדבר הראשון זה ייצור נתונים בעתיד ולא בנקודת זמן זו, שזו הבעיה המרכזית שלנו ויובל הראה דוגמאות ויש דוגמאות נוספות.

גדעון שטייניץ: דבר שני, ארגון הנתונים ומתן אפשרות למשתמשים השונים כדי שיוכלו להיות ברי שימוש ולא רק עבור המדענים או הגופים עצמם.

גדעון שטייניץ: דבר שלישי, בעיית ההטמעה והקשרים של הגופים והצרכנים ברמת הממשלה והציבור.

גדעון שטייניץ: שתי הבעיות הראשונות מחייבות תקציבית.

גדעון שטייניץ: כלומר, ייצור סדרתי וארגון דברים, אלה דברים שהולכים בתקציב.

גדעון שטייניץ: כרגע במצב שיובל נתן לזה ביטוי וגם אנחנו, וזה קורה גם במכון הגיאופיזי, אנחנו מוגבלים מאוד.

ישראל זיידרמן: יש לנו חוק חופש המידע ואני מציע לוועדה זאת שתמצא את הפתרון לבעיה הזאת במסגרת תיקון החוק הקיים.

ישראל זיידרמן: אני מציע שכל מחקר או אסופת מידע, אסופת נתונים במחקרים שממומנים על-ידי תקציב המדינה בעקיפין או באופן ישיר, דינם יהיה כדין כל מידע אחר שנמצא ברשות הממשלה.

אביאל רון: הנתונים אצלנו פתוחים לשימוש של כולם מבחינת הזמינות.

אביאל רון: יש בעיה של תשלום עבורם, אבל מבחינת זמינות, חופש המידע אצלנו קיים כבר חמישים שנה.

אביאל רון: בעניין התשלום יש בעיה ואני מניח שדינה תתייחס לעניין הזה.

אביאל רון: המערכת שהאוצר בנה אומרת שזאת לא השקעה תשתית של אגף התקציבים כך שדינה רצ'בסקי סבורה שעבור מאתיים שקל תקבל את המידע כמו שאפשר לקבל בארצות-הברית, מידע של מאתיים מיליון דולר במחיר של ששים דולר, אלא היא צריכה לשלם שלושה מיליון שקל כי אם היא לא תשלם את זה, אי-אפשר יהיה להפוך את המידע כדי שהיא ואחרים יוכלו להשתמש.

אביאל רון: כלומר, זה כרגע המנגנון שהממשלה אמרה שהצרכנים ישלמו בעד המידע.

אביאל רון: אנחנו בנינו תקן, אנחנו בונים את השכבות וכמובן יש עוד הרבה חורים בשכבות האלה ולא כל המשתמשים משתמשים בגלל הבעיה.

אביאל רון: את הדבר הזה צריך לפתור.

אביאל רון: שהממשלה תפתור את זה כך שתחליט לתת תקציב לבנות את מערכת המידע הגיאוגרפי הלאומי על שכבותיה ואז לספק אותה.

אביאל רון: בנושא הים בנינו מנגנון מאוד צר שהופעל השנה והשגנו לעניין הזה תקציב.

אביאל רון: זה מיועד לנושא המיפוי של הים שלמעשה ישמש תשתית.

אביאל רון: מכיוון שאנחנו יודעים שהשגנו תקציב, זה יהיה פתוח לשאר משרדי הממשלה בצורה כספית כי זה תקציב שהצלחנו להוציא מהמשרדים.

אביאל רון: על הבסיס הזה, המערכת שיובל מדבר עליה, צריך לדון בה כי אנחנו לא מתעסקים במדע של העניין אלא אנחנו בונים את הרשת שמחברת.

דינה רצ'בסקי: אנחנו נמצאים עכשיו ערב חג המולד ותמ"א 35 נדמית בעיני כמו עץ חג המולד שמנסים לתלות עליו יותר ויותר קישוטים.

דינה רצ'בסקי: מה שלא הצליחו לעשות בכל מיני עבודות אחרות, מנסים לעלות על הרכבת ולהוסיף גם על תמ"א 35.

דינה רצ'בסקי: אנחנו מוכרחים לזכור שגם כאשר מעמיסים על אילן יותר מדי, הוא עשוי לקרוס.

דינה רצ'בסקי: לכן הקמנו את הוועדה למשל בנושא שדיבר עליו מיכאל בייט לנושא של ההגברה של תנודות אדמה כי חלק יכול להיכנס בתמ"א, חלק בתקנות, חלק בתוכניות מתאר מחוזיות.

דינה רצ'בסקי: זה לא שהתמ"א הוא הדבר היחידי שפועל וקובע לגבי הבנייה.

דינה רצ'בסקי: אני מציע שאחר-כך דרור נחמיאס יאמר מה הוא יכול היה לשלב בתמ"א שהיא מאוד כללית כאשר דברים אחרים מקבלים את הטיפול שלהם במסגרת תוכניות מחוזיות, מקומיות, תקנות וכולי.

דינה רצ'בסקי: לנושא של הנגישות למידע והמחיר שלו לעומת תקציב.

דינה רצ'בסקי: תקציב מינהל התכנון לשנת 1999 ו2000- אמור להיות באותו סדר גודל, 5.8 מיליון שקל במחירי 1999 והוא היה לשנת 1999.

דינה רצ'בסקי: מהתקציב הזה אני צריכה לעשות תוכניות מתאר ארציות, תוכניות מתאר מחוזיות, מסמך מדיניות מימי חופים, מחקר סקר שטחים פתוחים, ואני בדרך כלל מקבצת נדבות מכל מיני משרדים ומבקשת מהם שישתתפו אתי במשהו כדי בכל-זאת לעשות את הדברים.

דינה רצ'בסקי: כאשר המיפוי הגיאוגרפי הלאומי עולה שני מיליון שקל, מאיפה אני אביא את הסכום הזה?

דינה רצ'בסקי: לו היה מקבל אגף התקציבים את העמדה שבעצם אנחנו הגוף המרכזי שצורך את העבודה הזאת ואנחנו היינו אמורים את העבודה הזאת לקבל כדי שגם נוכל להשתמש בה, וכמו שאמרתי בהתחלה, שזה יהיה נגיש לכל אזרח ושהוא ידע בדיוק מה שקורה שם, אזרח, מתכנן ורשות מקומית.

דינה רצ'בסקי: יש פה בעיה שגם יובל כהן נגע בה.

דינה רצ'בסקי: כאשר התקציב שלו הוא לא תקציב שהמדינה מממנת אותו אלא אומרים לו שהוא גם ירוץ ויחפש עבודות פרטיות כדי לממן את המכון.

דינה רצ'בסקי: קיימנו ישיבות רבות על הרעיון הזה להקים מרכז מידע.

דינה רצ'בסקי: התעוררה שאלה משפטית אם בגלל עצם העובדה שהוא גם עושה עבודות פרטיות, הוא לא יכול להיות מרכז למידע אלא הוא צריך להתפצל כאשר חלק ממנו יהיה חברת בת וחלק ימשיך להיות כפי שהוא, וזה חלק מהנושאים כאשר גם חשבנו על ועדה מדעית שתחליט אחר-כך על עבודות נוספות.

דינה רצ'בסקי: לצערי העניין הזה השתהה כי כמו שאתם יודעים מינהל התכנון מצוי על פרשת דרכים וכל מיני החלטות שהן קרדינאליות ממתינות היום בגלל שאנחנו עוד לא יודעים בדיוק איפה אנחנו עומדים כאשר גם הכנסת צריכה להחליט בעניין הזה.

דינה רצ'בסקי: כמו שאמרתי, לעניין תמ"א 35, אני אבקש מדרור נחמיאס שיאמר מה הצלחנו להטמיע בתמ"א.

דינה רצ'בסקי: אני רוצה בכל-זאת להתעכב על נקודה שקשורה למטרופולין באר-שבע.

דינה רצ'בסקי: מהתקציב הדל שלנו, אחרי שבתמ"א 31, שאושרה על-ידי הממשלה בתחילת 93', הצבענו על החשיבות של הקמת מטרופולין רביעי בבאר-שבע ושיש לעשות תוכנית, עשינו תוכנית מטרופולין באר-שבע, והתוכנית הזאת כבר הוצגה במועצה הארצית עוד לפני שנה וחצי או שנתיים.

דינה רצ'בסקי: ברור לגמרי שלהקים במטרופולין באר-שבע, זה מטרופולין שמקימים אותו, שלא יתפתח מעצמו והפתרונות שלו משולבים בפתרונות לבדואים ובפתרונות שגם הממשלה תהיה מוכנה להשקיע בדברים שהיא יכולה להשקיע כתמריץ לפיתוח הכללי.

דינה רצ'בסקי: תמ"א 35 אימצה את הרעיונות של מטרופולין באר-שבע.

דינה רצ'בסקי: הבעיה היא שבמסמך של תוכנית אנחנו מציעים שטחים, אנחנו קובעים הוראות, נותנים קדימות, אבל חלק גדול מהדברים הוא מדיניות.

יאיר עציון: אני קורא בעיתונים שהתחילו לעשות את תמ"א 35.

יאיר עציון: אף אחד לא פנה למכון לחקר המדבר לשאול אם הוא יכול לתרום משהו בנושא הזה והמכון הזה עובד כבר עשרות שנים וחוקר את המדבר.

יאיר עציון: יש בידינו הרבה מאוד מידע שייצרנו בעבר ויש גם מידע שאנחנו יכולים לייצר לפי הזמנה, אבל למיטב ידיעתי – מאוד מצער אם אני טועה – לא הייתה שום פנייה אלינו ואף אחד מאתנו אפילו לא ידע שהתוכנית הזאת יוצאת לדרך.

דינה רצ'בסקי: השאלה האחרונה שלך התייחסה להתייחסות האזורית וזו שאלה קשה שניסינו למצוא לה פתרון.

דינה רצ'בסקי: נאמר שלהתחיל לעשות תוכנית גם עבור הרשות הפלשתינאית או לעשות תוכנית עבור הקשרים שלנו עם ירדן, גם מבחינת החוק אנחנו כבולים בגבולות מדינת ישראל כי חוק התכנון והבנייה חל בגבולות האלה.

דינה רצ'בסקי: יחד עם זאת, איך אפשר להתעלם מהשפעות הגומלין וכל מיני דברים משותפים כמו נושא תחבורה?

דינה רצ'בסקי: לכן, כדי שלא נשמע פטרנליסטים יש בהוראות תמ"א 35 הוראה שאומרת שיש אזורי תכנון משותפים שלהם צריך להכין מסמכי מדיניות.

דינה רצ'בסקי: מסמך מדיניות זה לא משהו סטטוטורי וקבענו מה האזורים.

דינה רצ'בסקי: יש לנו את סובב ירושלים, יש לנו אזורים של קלקיליה וכפר סבא, וכך נתנו פתרון שאני מקווה שהפרות התכנוניים שלו יהיו של ממש ומצד שני אין פה הסתבכות יותר מדי גדולה.

דרור נחמיאס: אני מזכיר שתוכנית המתאר הארצית נקראת בעצם תוכנית מתאר ארצית לבנייה ופיתוח, תוכנית מתאר ארצית משולבת.

דרור נחמיאס: זאת אומרת, שאין היא – על-פי התפיסה שלנו לפחות – צריכה להחליף תוכניות מתאר ארציות ממוקדות שעוסקות בנושאים שונים.

דרור נחמיאס: למשל, תוכנית מתאר ארצית למשק המים, תמ"א 34א', ב' וכולי.

דרור נחמיאס: המשימה שלנו בעצם הייתה לקחת את המידע התכנוני הקיים, לבחון אותו יחסית למידע המדעי הקיים שלא שולב במסמכים תכנוניים, לנסות להכניס בקצרה במאפיינים שתמ"א מאפשרת לשלב את המידע הזה ובעצם ליצור ערך מוסף חיובי בתמ"א.

דרור נחמיאס: מתוך סדרה ארוכה של נושאים סביבתיים, בעצם אנחנו בחרנו מספר נושאים לשקול בין חלופות התכנון ובחרנו אותם על-פי סדרת קריטריונים כשהעיקרית שבהם הייתה הרלוונטיות הרגיונלית יחסית לכל האזור.

דרור נחמיאס: אז בעצם העלינו ושמנו על גבי מערכת מידע גיאוגרפית את מרקמי התכנון.

דרור נחמיאס: זאת דוגמה לפריסה של מבחני רעש.

דרור נחמיאס: שמנו את המתחמים הללו על גבי מרקמי התכנון כאשר יש שני מרקמי תכנון עיקריים מבחינת הצפיפות העירונית שלהם, ובדקנו בכל חלופת תכנון מה בעצם נכנס ומה לא נכנס.

דרור נחמיאס: המעשה הזה נעשה לגבי רוב הדיסצפליניות הרלוונטיות לישיבה הזאת ובכלל זה למשל פוטנציאל זיהום אוויר במקרה הזה או למשל פוטנציאל רגישות הידרו-גיאולוגית, כאשר לקחנו את המפות הרגיונליות העיקריות הרלוונטיות – במקרה הזה מפת נציבות המים – ומאוחר יותר היא גם הוחלפה בתוצר האחרון, המפה של סיכונים הידרו-גיאולוגיים שייצרה תמ"א 34א', אני מזכיר שזאת תוכנית מתאר ארצית למשק השפכים.

דרור נחמיאס: בנושא של עוצמת סייסמיות.

דרור נחמיאס: אנחנו מאוד התלבטנו כי לכאורה זה לא בהכרח נושא סביבתי אלא אולי נושא תשתיתי.

דרור נחמיאס: אחרי שחבר בצוות שלנו, עודד פרגוב, נפגש עם חלק מהיושבים כאן, בחרנו במה שנראה לנו כעבודות רגיונליות שמתאימות לרזולוציה של תמ"א ובעצם בחרנו ושיקללנו את חלופות התכנון יחסית למפה, וזו עבודה של דני וקס משנת 1993, ואתכם הסליחה שאני מראה רק את המפה הצפונית אבל יש גם את המפה הדרומית לרוב המפות הללו.

דרור נחמיאס: בעצם שיקללנו את החלופות השונות ביחס למרקמים ועידנו אותן יחסית לממצאים.

דרור נחמיאס: בעצם התוצר הסופי מבחינתנו זה עידון של החלופה הנבחרת במקומות, בעבודה מפורטת בקנה מידה של 1 ל251- ל100- אלף לפרקים.

דרור נחמיאס: על-מנת להראות לאיזה פרוט של נתונים ובאיזה נתונים התלבטנו, הדבר הבלתי אפשרי הזה בעצם מייצג גם אזור של קרינה ממפות רגיונליות של פוטנציאל שחרור רדון, גם אתרים שונים, גם שלוש רגישויות של משאבי מים, גם אתרי סילוק פסולת ושלוש או ארבע רמות של אזורי סיכון סייסמי.

בינה שוורץ: אנחנו המלצנו בוועדה המשותפת שקמה ונקבעה לה ראשית דרך, לדבר על תקנות הבנייה.

בינה שוורץ: כאשר מהנדס הולך לבנות בניין, יהיו לו תקנות מאוד ספציפיות אם הוא נמצא במקום כזה או במקום אחר.

בינה שוורץ: אני חושבת שזה הקשר הנכון בין תכנון לבין בעיות סייסמיות.

בינה שוורץ: דוגמה לחוסר קשר, אבל שהוא מטעמים שונים לחלוטין.

בינה שוורץ: בא מיכאל בייט לסקר שטחים פתוחים, הביא אתו שתי מפות ואמר: הנה, לא כסף, לא כלום, קחו את המידע, תטמיעו אותו אצלכם.

בינה שוורץ: אמרנו תודה רבה מיכאל, התקשרנו לגדעון שטייניץ שהפנה אותנו לנעמי פורת והיא אמרה לי שאין להם קבצים דיגיטליים וכשיהיו להם קבצים דיגיטליים ייצרו אתנו קשר.

בינה שוורץ: מה לעשות שלנו יש לוח זמנים ואנחנו אמורים בחודש הבא להוציא את הדברים.

בינה שוורץ: לעניין הנגב.

בינה שוורץ: תמ"א 35 מפלה לטובה את הנגב.

בינה שוורץ: נותנת העדפה לנגב.

בינה שוורץ: באזורים שהיא קבעה כמותרים לפיתוח, בנגב יש הרבה יותר אזורים כאלה מבחינת התחזיות של האוכלוסייה והתעסוקה שעשינו, ומה שמותר שם, מותר יותר.

בינה שוורץ: אם למשל נתנו מגבלת גודל, בנגב אמרנו ששם אין מגבלת גודל, או במקרים אחרים סף המגבלה גבוה יותר.

בינה שוורץ: אני חושבת שלכולנו ולא רק לאנשי הנגב, הנגב הוא יקר, הוא שארית הפליטה מבחינת האוויר, השטחים הפתוחים וכולי, אבל איפה שאסור בנגב, אסור לחלוטין.

בינה שוורץ: למשל, אזור רמת הנגב והר הנגב, מרכז הנגב, סימנו אותו ברמת השימור הגבוהה ביותר.

בינה שוורץ: אנחנו לא רוצים ששם יקימו מפעלי מחצבים אלא אנחנו מבקשים לשמור על המקום ושם אישרנו למשל תיירות שהיא לא צמודה לכל מקום פיתוח אחר, מה שלא אישרנו בשאר הארץ.

בינה שוורץ: אני שלמה לגמרי עם האמירות של התוכנית לגבי הנגב ואני חושבת שבדרך שהיא מכוונת את הפיתוח לשם, היא תצעיד אותו קדימה וגם תמנע את הפיתוח הבלתי מבוקר, כמו שקרה למשל במרכז הארץ במשך השנים כאשר איבדנו את הנחלים ואת השטחים הפתוחים, וגם מצד שני היא מאפשרת המון פיתוח באזורים שאנחנו רואים אותם כמתאימים.

מנחם ארסלן: אני חושב שצריך פחות להתעכב על העבר אלא להסתכל קדימה ולראות כיצד מקדמים את הנושאים.

מנחם ארסלן: המרכז למיפוי ישראל שמחזיק בתוכו את תשתית הנתונים שהיא בסיס לכל דבר, לתכנון ולדברים נוספים, עשה מלאכה עצומה.

מנחם ארסלן: החומר הזה חשוב מאוד עבור עבודת התכנון.

מנחם ארסלן: לצערנו אנחנו נאלצים לא להשתמש בו או להשתמש במנות קטנות מאוד משום שיש מגבלות תקציביות או משום שלמעשה המבנה הארגוני לא מאפשר שחומר שנאסף על-ידי הממשלה בתקציב ממשלתי, למעשה הוא לא עומד לרשות משרדים ממשלתיים אחרים.

מנחם ארסלן: אני חושב שהוועדה צריכה לקבל החלטה קודם כל לטפל בנושא של העברת נתונים בין משרדי ממשלה ובין גופים שנתמכים למעשה על-ידי המדינה והרחיב את הקשר הזה.

מנחם ארסלן: בין השאר צריך לטפל בנושא של המטה-דאטה שזה הידע על המידע.

מנחם ארסלן: זאת אומרת, להגיד מה רמת הדיוק של מידע מסוים, מה רמת העדכנות שלו.

מנחם ארסלן: המרכז למיפוי ישראל צריך להעמיק את הנושא הזה, לכלול בו לא רק את משרדי הממשלה אלא גם את מכוני המחקר ולהעמיד את האינפורמציה הזאת לרשות כל משרדי הממשלה וכל מכוני המחקר ובשלב מאוחר יותר גם לטפל בנושא של הפצת המידע הזה לרשות הציבור הרחב.

מנחם ארסלן: זאת עמדתנו.

מנחם ארסלן: אנחנו בעד זה שלפחות הנתונים שלנו יהיו זמינים לציבור הרחב ואנחנו עושים כל מאמץ בכיוון הזה.

ואלרי ברכיה: כגוף שפעיל בתוך מוסדות התכנון, מידע צריך להיות זמין במקום, בזמן ובצורה שמערכת קבלת ההחלטות יכולה להשתמש בזה וכך נהגנו במה שיכולנו להעביר.

ואלרי ברכיה: כאשר משהו היה חסר, כמו בסיס לקבלת החלטות על החשיבות של שטחים פתוחים עבור תמ"א 35, לקחנו על עצמנו, יחד עם גופים אחרים, להכין אותו.

ואלרי ברכיה: דיגיטאלית הוא הועבר על-חשבון הגופים הירוקים והעברנו אותו לצורכי תמ"א 35.

ואלרי ברכיה: זאת אומרת, זה עניין של עמידה בלוחות הזמנים ומסירת מידע שמועצות התכנון יכולות להשתמש במידע זה.

ואלרי ברכיה: הדבר השני זה המידע של מכוני המחקר ואנחנו בהחלט מחוברים אליהם.

ואלרי ברכיה: אחת הבעיות שאני רוצה להעלות, ושלא עלתה בדיון, איך אפשר לחבר את המידע בצורה המתאימה, את בדיקת מוסדות התכנון לא לגבי תמ"א 35 אלא בדיקת הצעות פיתוח כמו נמל אשדוד או תחנת כוח.

ואלרי ברכיה: יש יזם שמגיש את התוכנית ועלינו כגופים ציבוריים ממלכתיים לבדוק אותה.

ואלרי ברכיה: מכוני המחקר, המכון הגיאולוגי, המכון לחקר ימים ואגמים, עובדים אתנו בצורה שוטפת לבדיקת הצעות פיתוח, אבל מצד שני מכוני המחקר, בגלל צורת המימון שלהם, עובדים גם עבור היזמים להכנת התוכניות ולכן יש פה בעייתיות של מי מכין ומי בודק.

ואלרי ברכיה: לדוגמה, נמל אשדוד, המכון לחקר ימים ואגמים היה בודק עבורנו.

ואלרי ברכיה: נמל חיפה, המכון לחקר ימים ואגמים הכין עבור רשות הנמלים.

ואלרי ברכיה: זו בעיה שלא יצאנו ממנה.

ואלרי ברכיה: אנחנו נהיה הראשונים ומבקשים ורוצים שהמידע יהיה זמין ופתוח לא רק למוסדות התכנון אלא לכלל הציבור שהוא לפעמים היזם ולפעמים המתנגד וגם לו צריך המידע להיות זמין כדי שיוכל להשתמש בו.

אליעזר כהן: ברור לי שכל אותם מקבלי שירות, זה יותר מלגיטימי לדרוש את התשלום במיוחד מהאזרחים ובמיוחד מגופים פרטיים.

אליעזר כהן: מי שמשתמש במערכות מידע כאלה, זה יותר ממובן מאליו שישלמו עבור זה.

ענת מאור: הוועדה מברכת על העובדה שנקבעו גופים משותפים בין מכוני המחקר לבין משרד הפנים שאחראי על תוכניות המתאר הארציות, לרבות תוכנית תמ"א 35, ואנחנו מבקשים שקצב העבודה של הגופים המשותפים יהיה תואם את לוח הדיון בתוכנית תמ"א 35.

ענת מאור: ברור שבמקביל יש גם תוכניות אחרות אבל אם זאת תוכנית תמ"א 35, מטבע בריאתה היא תוכנית אב מאוד חשובה והבנו שיש כשנה של הליך הדיונים, הבירורים, הדיונים וההחלטות.

ענת מאור: אם כן, חשוב שתהיה תזמון נכון בין העבודה המשותפת לבין גיבוש התוכנית.

ענת מאור: אני חושבת שהנושא של העברת המידע חייב להיות הדדי.

ענת מאור: אני פונה לנציגי משרד הפנים והמינהל לתכנון ארצי להעביר ככל האפשר את המידע למכוני המחקר.

ענת מאור: מצד שני אני פונה למכוני המחקר כי הדברים גם מתפרסמים באמצעי התקשורת והם גם ידועים וצריך גם יזמות, גם רשות, גם העברת המידע כי זה חלק מהמכניזם המודרני שצריך לעשות אותו.

ענת מאור: הוועדה מציינת בסיפוק, גם מקבלת את הפנייה של אזור הדרום, ומבינה שהמתכננים נתנו את דעתם על כל נושא הפריפריה, אזור הדרום, אזור הצפון.

ענת מאור: אנחנו רואים את זה כדבר שהוא בעדיפות מאוד גבוהה ואנחנו מבקשים לעקוב ולשתף את האזורים האלה שהם יותר רחוקים ממקורות המידע.

ענת מאור: חשוב מאוד שהנושא הזה יקודם.

ענת מאור: לגבי נושא הנגישות לנתונים.

ענת מאור: אין ספק שנגישות לנתונים הוא דבר מרכזי בימינו וכך הוא תמיד.

ענת מאור: אנחנו לא יכולים לקדם את זה בלי הצעות לחקיקה וזה מוטל על אלה שחושבים לקדם את הרעיון.

ענת מאור: אני שותפה לעמיתיי.

ענת מאור: בוודאי שהמידע ברמה הממשלתית חייב להיות חופשי וללא תשלום.

ענת מאור: אם אנשים פרטיים ישלמו או לא, זה דיון נפרד.

ענת מאור: אם אפשר לעשות זאת דרך חוק חופש המידע, על-ידי תיקון או הוספה או דרכים אחרות – אני רוצה להזכיר לאנשים מה הליך החקיקה במדינה.

ענת מאור: הצעות חוק ממשלתיות תמיד מועדפות.

ענת מאור: לשכנע את המשרד הנוגע בדבר.

ענת מאור: אם הממשלה לא עושה חקיקה, אפשר להיעזר בנו כחברי כנסת בהצעות חוק פרטיות, אבל לנו אין מנגנון משפטני.

ענת מאור: אנחנו בדרך כלל מקיימים חוק אם באים אלינו ארגונים או אנשים פרטיים, אם זה השדולה למען הילד, המועצה למען הילד, ארגוני נשים, קבלנים, ארגונים לזכויות אדם, ארגוני טבע וכולי.

ענת מאור: מי שחושב שאין סיכוי מספיק שהממשלה תקדם את הנושא – בבקשה, יכול להגיש לנו הצעת חוק ואנחנו ברצון רב נקדם אותה.

ענת מאור: הסעיף האחרון שנראה לי מאוד מרכזי זה נושא הארגון.

ענת מאור: מאחר שהנושא של תמ"א 35 כבר בהליך, אבל נושא ארגון הממשלה בכל נושא התכנון והמינהל וכולי הוא בהתהוות, זה חלון הזדמנויות להשפיע עליה.

ענת מאור: אל לי לתת לכם הצעות איך להיות לוביסטים כלפי הממשלה ברה-ארגון שהיא עושה, אבל אני כן חושבת שאותו פורום מכוני מחקר שהקמתם, פורום תשתית ישראל, טוב יעשה אם הוא ינצל את התקופה הזאת להציג את כל הצרכים לדיון מחודש כפי שניסחתם אותם, או איך לחזק את נושא איסוף הנתונים, מה שקראתם יותר מחקר, איך לחזק את ארגון הנתונים, אך לחזק את נושא ההטמעה וכולי.

ענת מאור: אני בטוחה שיהיו דיונים, אבל ברגע שיוצרים דפוס חדש במשרד חדש, במשרד ראש-הממשלה, בוודאי תהיה חשיבה ועבודה לעניין וזאת הזדמנות לעשות זאת.

ענת מאור: האם יש הערות לסיכום או הצעות שלא נכללו?

ענת מאור: אין.

ענת מאור: תודה.

ענת מאור: אני רוצה להודות לכולכם.

ענת מאור: נשמח להתעדכן על המשך עבודה פורה ביניכם ללא צורך בתיווך שלנו.

ענת מאור: תודה רבה.