הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 15, 1999-11-03 09:00

ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה, ואני רוצה לפתוח בהתנצלות, אבל חלק מההתנצלות תהיה גם הסבר.

ענת מאור: אנחנו דנים היום באינטרנט בפריפריה, וגם בבעיית האינטרנט והלוויין.

ענת מאור: אבל הפריפריה כנראה נשכחת מן העין לא רק בענייני אינטרנט, אלא גם בענייני כבישים, הדרום הוא חצי מנותק מבירת ישראל.

ענת מאור: אני אומרת את זה בכאב ובטענה.

ענת מאור: העובדה שמצומת נחשון לצומת לטרון כבר שלוש שנים לא גומרים לסלול את השישה קילומטר זה פשוט חלק מהבעייתיות, ועל כך פנינו כל הנציגים מאזור הדרום ופנינו לשר התחבורה החדש, יצחק מרדכי, שיש לו הבטחות מפורשות שהנושא סוף סוף יקודם.

ענת מאור: אני מספרת את הסיפור הזה לא רק כהתנצלות, אלא כדי לעבור לנושא הבא.

ענת מאור: אדוני מנכ"ל המשרד, אנחנו מברכים אותך.

ענת מאור: אני רוצה להזכיר שהתחלנו לדבר על הסוגייה הזאת בישיבה לפני כחודשיים שהשתתפת בה.

ענת מאור: עלו אז שני נושאים.

ענת מאור: בנוסף למכלול הדברים בנושא האינטרנט, עלה נושא האינטרנט והחינוך.

ענת מאור: יישמנו גם את הפנייה שלך וגם את הפנייה של רבים מאיתנו להעלות את כל סוגיית האינטרנט והחינוך בפני שר החינוך והתרבות.

ענת מאור: הוא אישית התערב לטובת הדבר, וכבר נקבעה פגישה לגבי יישום הנושא.

ענת מאור: אני רק רוצה להדגיש מראש שלענף החינוך יהיו גם תביעות למשרד התקשורת בעניין התעריפים לבתי ספר שאכן ייכנסו לכל נושא האינטרנט, החינוך אליו, היישומים שלו וכו'.

ענת מאור: הדבר השני שהעלינו כבר אז היה עניין הכבלים והאינטרנט בפריפריה.

ענת מאור: אני רוצה להזכיר שיש סוגייה נוספת שלא נדון בה היום, אבל היא כבר תהיה על שולחן מי שיעסוק בנושא הספורט, ואנחנו מקווים שזאת תהיה הוועדה שלנו.

ענת מאור: מדובר בכל נושא בעיית הכבלים ושידורי הספורט, שזוכה להרבה כותרות.

ענת מאור: חשוב לנו מאד נושא הכדורגל והספורט, אבל לא פחות גם נושא האינטרנט וחינוך למדע.

ענת מאור: גם בנושא האינטרנט יש דברים שהועלו לאורך שנים.

ענת מאור: כשאנחנו אומרים פריפריה, אנחנו מתכוונים לארבעה סוגי אוכלוסיות: אנחנו מתכוונים לעיירות הפיתוח, מתכוונים לחיילי צה"ל באשר הם שהם לא במרכז הארץ - לא בקרייה וגם לא בין גדרה לחדרה במוצבים השונים - מתכוונים להתיישבות העובדת - קיבוצים, מושבים, שפרוסים על פני המדינה כולה - וליישובים הערביים.

ענת מאור: הנושא השני שנדון בו היום הוא כל ההקשר של הכבלים והלוויין והטלפוניה, ואחר כך אאפשר לחבר הכנסת איתן לפתוח בנושא הזה.

ענת מאור: אני מבקשת שנתחיל לגבי הפריפריה.

ענת מאור: אני מבקשת להציג את הדברים בין חמש לשבע דקות.

ענת מאור: אז נשמע את תשובת המנכ"ל, ויהיה דיון פתוח לכולם.

ניר חבקין יצחק: אני לא נציג המרכז השלטון המקומי, אבל אני ראש מועצה קטנה שהיא באמת בפריפריה וצמודה לעיר גדולה כמו חיפה.

ניר חבקין יצחק: יש סובלים מכל הסיפור שאנחנו בשוליים: הכבלים הגיעו אלינו יחסית מאוחר, גם אמצעים נוספים, שלא נדבר כבר על לוויין.

ניר חבקין יצחק: אצלנו לפחות ברמת ישי משקיעים הרבה מאד בנושא של אינטרנט במחשבים במערכות בית הספר, אבל עדיין לגבי מרחקי הקווים, מעבר לסיבים אופטיים ודברים אחרים - אנחנו תמיד גם בפאזה אחת מאחור.

ניר חבקין יצחק: אני חושב שדווקא ההתייחסות לפריפריה בפרט בכל הסיפור של החיבור יכולה לעזור ליישובים קטנים, שהרבה פעמים נשכחים מאחור.

בועז שני: ראשית, חילקנו חומר שצריך שתעברו עליו, ורק אגיד מילה לדובר שלפניי שאמר שהם תמיד אחרונים; אז יש עוד אחריך, אלינו הכבלים עוד לא הגיעו.

בועז שני: אנחנו רוצים להדליק פה נורת אזהרה גדולה מאד על כל נושא הפריפריה בהקשר לא רק של שידור כזה או אחר, אלא התייחסות לדעתי של משרד התקשורת לפריפריה.

בועז שני: כמעט עשר שנים אחרי שחברות הכבלים קיבלו את הזיכיון, נוצר מצב שהוא ממש אבסורדי.

בועז שני: חברות הכבלים לא עמדו בתנאי הזיכיון שלהן, על זה אין עוררין לאף אחד.

בועז שני: דוח שהממשלה אימצה - הוא דוח פלד - שבו כתוב על הפרדה בין הולכה לתוכן, בכלל נשכח, והיום חברות הכבלים מנהלות משא ומתן לא רק על התוכן, אלא כדי להמשיך לקבל שירותים נוספים לתוך מרכזי האוכלוסין שבהם כבר מזמן הן החזירו את ההשקעה שלהם, בעוד שלפריפריה הן בכלל לא מתכוונות להגיע.

בועז שני: ואם להגיע, רק למקומות שנוחים.

מיכאל איתן: מה אתה מציע?

בועז שני: מייד גם אציע.

בועז שני: גם צירפתי לכאן ניירות שבהם גם יש המלצות מה אני מציע.

בועז שני: נכון להיום, כדי לפתוח את שוק התקשורת לתחרות גם בנושא הטלוויזיה וגם בנושא שוק התקשורת ושיחות פנימיות, חייבים להתחיל מהפריפריה.

בועז שני: חייבים להתנות את פתיחת שוק התקשורת לתחרות קודם כל מהפריפריה.

בועז שני: רק לאחר שהחברות ישוו את תנאי התשתיות של הפריפריה למרכז הארץ, אז אפשר יהיה להרחיב יותר.

בועז שני: אתן כמה דוגמאות: היום למשל הלוויין, שהוא המילה האחרונה לפתיחת שוק התקשורת בנושא תחרות הטלוויזיה הרב ערוצית, נציגיו אומרים: מכיוון שנתנו לנו 250,000 בתי אב, לא נתחיל בפריפריה, קודם ניקח את מרכז העיר ואחרי זה אולי נעבור לשם.

מיכאל איתן: זה טבעי.

בועז שני: אני לא עוסק בטבעיות, אני עוסק במה שקשור בפריפריה.

מיכל רפאלי-כדורי: אני נציגת הלוויין, וזה פשוט לא מדויק.

מיכל רפאלי-כדורי: אני אשמח לענות על זה.

בועז שני: ישבתי עם מנכ"ל ה-DBS, והוא אמר לי בפירוש שהוא יתחיל בתוך העיר, ודרך אגב הוא כבר התחיל.

מיכל רפאלי-כדורי: הוא התחיל בבניינים משותפים, כולל בדימונה.

מיכאל איתן: שיכנעת אותנו.

מיכאל איתן: חברי הכנסת מודעים לבעיה.

מיכאל איתן: יותר כדאי שנחשוב עכשיו מה אפשר לעשות כדי לכפות את ההחלטות של הכנסת ואת מה שאנחנו שומעים כאן פעם אחר פעם בדבר ההתחייבויות שלא מומשו.

מיכאל איתן: עזוב עכשיו את הטכנולוגיה החדשה, זה טבעי שיתחילו מהמרכז.

בועז שני: קיבלתי את ההערה.

בועז שני: אקרא את ההמלצות שלנו לחברי הוועדה: אנו קוראים ודורשים מהוועדה לתבוע מהממשלה ומשר התקשורת לדאוג לאכוף את מדיניות והחלטות הממשלה, הכנסת והמשרד עצמו.

בועז שני: למנוע מתן רשיונות להספקת שירותים נוספים והארכת זיכיונות לחברות הכבלים, עד ביצוע ועמידה מלאה בתנאי הזיכיון הקיימים, לפיכך הם חייבים להתקין כבלים בכל יישוב ובית בישראל.

בועז שני: לא להתנות חיבור יישוב בזה שכולם יתחברו, אלא גם אם אחד רוצה.

בועז שני: פתיחת שוק התקשורת לתחרות תבוצע רק לאחר שתנאי הזיכיון יבטיחו תחרות מלאה ואמיתית בכל חלקי המדינה, כולל פריפריה.

בועז שני: 3.

בועז שני: יש לדאוג לכך שתחילת התחרות בשוק התקשורת תתבצע ביישובי הפריפריה, ורק לאחר מכן, לאחר עמידה בתנאים, לאפשר לחברות לפנות לקהל נוסף.

בועז שני: אין היום בעצם מגבלות טכנולוגיות להספקת שירותים רחבי פס בפריפריה.

בועז שני: לא צריך להניח סיבים אופטיים כדי לתת ליישוב מסויים FRAME RELAY.

בועז שני: אפשר לתת לו FRAME RELAY לווייני.

בועז שני: למה זה לא מבוצע?

נתן קוסקס: אני נציג ארגון המועצות האזוריות.

נתן קוסקס: אני מצטער שלא חילקתי את החומר לפני, זאת פעם ראשונה שאני כאן.

נתן קוסקס: בחומר שאני מחלק לכם, אני מתייחס לנושא ההזדמנויות שיש באינטרנט לבעיות שונות בתחום הפריפריה: נושא המרחקים בין היישובים, המרחקים ממרכזים עירוניים והמרחקים אל הרשות המקומית עצמה.

נתן קוסקס: ההצעה שלנו כארגון המועצות האזוריות ואגף מחשוב היא להקים איזושהי ועדת היגוי עליונה לכל נושא האינטרנט והפריפריה שתכלול את נציגי הרשויות, התושבים, המוסדות הקיימים בתחום המועצות האזוריות או התאגידים האזוריים.

מיכאל איתן: ועדה למה?

נתן קוסקס: ועדת היגוי לנושא האינטרנט, כולל מערכות תקשור קהילתיות בפריפריה.

מיכאל איתן: תאמין לי שלא צריך ועדה, רק שדניאל רוזן יתן אישור להפעיל את הטכנולוגיה הקיימת עכשיו.

מיכאל איתן: לא צריך שום ועדות.

נתן קוסקס: התייחסנו לטכנולוגיה בסקירה, אבל לא כבעיה אלא כדבר שצריך לממש אותו בשלב כזה או אחר, והעדיפו להתעסק ממש בביצוע של מימוש הטכנולוגיה.

נתן קוסקס: אנחנו רואים באינטרנט כלי עבודה בנושא יצירת קשר עם התושב, צמצום המרחקים הפיסיים על ידי נגישות לשירותים ומאגרי מידע, ואפילו למערכות תשלומים.

נתן קוסקס: ההצעה שלנו בגדול היא להקים ועדת היגוי משותפת.

ענת מאור: אבל ברשותך, אני ממש מסכימה עם חבר הכנסת איתן.

ענת מאור: לא נסחרר את המשרד עכשיו בהקמת ועדות וועדות.

ענת מאור: מה הן התביעות מהמשרד?

ענת מאור: האם אתם תובעים אותם לאורך שנה-שנתיים?

ענת מאור: מה מומש ומה לא?

נתן קוסקס: אמרתי שאין לנו תביעות מעבר לתביעות שהוצגו פה, אלא לראות באינטרנט חלון הזדמנויות שיכול לשרת אותנו כרשות מוניציפלית וגם את התושבים, ולענות לנו על הרבה בעיות וצרכים שקיימים היום, בגלל בעיות מרחק ועלויות של שינוע מידע ובגלל בעיות מרחק.

נתן קוסקס: אצלנו המידע משונע היום ברכבים ועל לוחות מודעות.

נתן קוסקס: היה אפשר לחסוך את זה, למשל: באמצעות האינטרנט.

דני אמר: בצבא עובדים באינטרנט ב-STAND ALONE, לא מחברים אותו לשום דבר מבחינת שיקולים של הבטחת מידע.

דני אמר: לגבי מוצבים במרחב פיקוד צפון, נכון להיום בחלק מהמיקומים יש קליטה מקומית של טלוויזיה.

דני אמר: לגבי קליטה מלוויינים, נגדיר מפתח בצבא איזה מקומות ייכללו.

ענת מאור: האם חברת הכבלים רוצה להשיב לפני שיענה מנכ"ל המשרד?

מיכל רפאלי-כדורי: אני לא מחברת הכבלים, אלא אני הסמנכ"לית של DBS הידועה כחברת YES.

מיכל רפאלי-כדורי: אני רוצה לענות קודם כל לבועז שני.

ענת מאור: אם כך, קודם כל אאפשר לחברת הכבלים לענות.

אייל יניב: התייחסות קצרה לנושא של התכניות לגבי הפריפריה.

אייל יניב: מת"ב היום פרוסה ב91%- מבתי האב בישראל.

אייל יניב: הפריפריה כאן נאמרת כמקשה אחת, יש חלקים בפריפריה שכן הגיעו אליהם, יש שמגיעים אליהם פחות.

מיכאל איתן: זהו, אנחנו מדברים על אלה שהגיעו אליהם פחות.

אייל יניב: אנחנו מדברים על 9% מבתי האב בישראל.

אייל יניב: לגבי אלה, אנחנו כעת בבדיקה של כל הטכנולוגיות.

אייל יניב: נאמר כאן שיש טכנולוגיות, אפשר להגיע.

אייל יניב: אנחנו בודקים את הטכנולוגיות האלה, ואנחנו מתכוונים להשקעות בסדרי גודל של עשרות מיליוני דולרים כדי להגיע לכולם.

מיכאל איתן: מה שאמרתי בישיבה הקודמת ולפני קודמת ולפני קודמת זה נכון גם לעכשיו.

מיכאל איתן: את זה אנחנו שומעים כל פעם, את אותו משפט כל פעם.

ענת מאור: אנחנו מבקשים שני דברים: ראשית, נתונים - כמה מחוברים וכמה לא מחוברים; שנית - לוח זמנים.

אייל יניב: 91% מבתי האב בישראל מחוברים היום.

מיכאל איתן: אלה שמחוברים לא הנושא שלנו.

מיכאל איתן: תגיד לנו מתי ה9%- האלה יהיו מחוברים.

אייל יניב: אין לי תשובה לשאלה הזאת.

מיכאל איתן: אחרי כל כך הרבה שנים, תגיד לנו האם אתם מחוייבים או לא מחוייבים לפי דעתכם, או שאתם מתנערים מההתחייבות?

אייל יניב: אני חושב שאתה לא מקשיב למה שאני אומר.

אייל יניב: אני אומר שאנחנו היום בודקים טכנולוגיות ואפשרויות.

מיכאל איתן: לא, אני שואל שאלה פשוטה.

מיכאל איתן: בואו נתחיל מהנקודה הראשונה - האם אתם מודים שהתחייבתם לחבר את כל היישובים ואת כל התושבים במדינת ישראל לכבלים?

מיכאל איתן: התחייבתם או לא?

מיכאל איתן: אתם מכירים בהתחייבות הזאת?

אייל יניב: מה שאנחנו עושים - -

מיכאל איתן: לא מה שאתם עושים.

מיכאל איתן: אני מתחיל מנקודת ההתחייבות.

מיכאל איתן: קיבלתם זיכיון.

מיכאל איתן: אני שואל שאלה פשוטה בעברית, האם אתם מודים שביום שקיבלתם את הזיכיון, גם קיבלתם על עצמכם התחייבות לחבר את כל בתי האב בישראל לכבלים?

אייל יניב: הרי מה שיש בזיכיון הוא ברור.

מיכאל איתן: אני שואל אותך.

אייל יניב: אני לא יודע.

מיכאל איתן: אז תגיד שאתה לא יודע, זאת גם תשובה.

מיכאל איתן: צריכים להביא מישהו שיודע.

מיכאל איתן: אני לא באתי כדי לשמוע מה שמעניין אותך.

מיכאל איתן: אני רוצה לשמוע את הדברים שנוגעים לעניין שלנו.

מיכאל איתן: אני לא מעוניין לשמוע על 91% שמחוברים וכמה אתם נהדרים.

מיכאל איתן: יש לנו בעיה של 9% ואתה לא נותן לנו תשובה בסיסית.

מיכאל איתן: האם אתם בכלל מתחייבים?

מיכאל איתן: האם אתם רוצים?

מיכאל איתן: זה שאתם בודקים זה לא לעניין.

מיכאל איתן: תאמין לי שזאת בושה.

מיכאל איתן: חבל על הזמן שאתה בא הנה, חבל על הזמן שאנחנו יושבים פה.

מיכאל איתן: אתה יודע כמה עולה כל דקה וכמה כסף מקבלים האנשים האלה, כולל אני?

מיכאל איתן: זה פשוט פספוס של כל הנושא.

מיכאל איתן: אתה בא לישיבה, אתה צריך לייצג את עמדת הכבלים, אתה יודע שיש בעיה ושיש ויכוח, ואני לא מסוגל לקבל ממך תשובה האם אתם רואים את עצמכם מחוייבים לעשות את זה, כן או לא.

מיכאל איתן: אתה מספר לי על 91%.

אייל יניב: אני לא באתי לספר לך על 91%.

אייל יניב: אני מאד מתפלא על ההתפרצות ועל ההתנפלות הזאת עליי.

ענת מאור: סליחה, אני יושבת ראש הוועדה, ואני מגינה על השאלה.

ענת מאור: אני מבקשת את תשובתך ושלא תנזוף בחברי הכנסת.

ענת מאור: אני מצטערת, בלי נזיפות על חברי הכנסת.

ענת מאור: אני מחכה לתשובה.

אייל יניב: אין לי תשובה לשאלה הספציפית הזאת.

ענת מאור: אבל זה הדיון של היום.

מיכאל איתן: אבל כל השאר לא מעניין.

מיכאל איתן: הוא אומר שאין לו תשובה.

אייל יניב: אני אציג את עצמי.

אייל יניב: אני מנכ"ל של חברת מת"ב אינטרנט.

אייל יניב: אחריותי תחום האינטרנט.

אייל יניב: באתי לדבר על האינטרנט, אלא אם כן לא זה נושא הישיבה.

אייל יניב: כל מה שאני יכול להגיד זה מה שאמרתי בנושא התכניות.

מיכאל איתן: אתה אומר שאתה רוצה שאתה רוצה שיספקו אינטרנט וכבלים בלי שאנשים יהיו מחוברים לכבלים.

ענת מאור: מר אייל יניב, אני מבינה שהמנהל שאחראי לתת את התשובה לא פה.

אייל יניב: מי שיכול להגיד בדיוק את התכניות המפורטות לא נמצא פה.

ענת מאור: אז תודה, אין מה להמשיך עכשיו באינפורמציה, כי זה הדיון.

ענת מאור: הדיון היה מאד ברור לפי ההזמנה.

ענת מאור: אני מבקשת שתעביר לחברה בשמנו, מה הפנייה המדויקת, רק על זה הדיון.

ענת מאור: אנחנו מבקשים לקבל את התשובה בכתב מדוע 9% לא מחוברים אחרי חמש-שש שנים, ומה התכנית לחבר אותם?

אייל יניב: אפשר בכל זאת להעיר לנושא האינטרנט כמו שנאמר פה וכמו שאחרים העירו בהמשך לדברים שנאמרו כאן?

ענת מאור: זה הנושא, ועל זה אין לך תשובה.

מיכאל איתן: אני רוצה לחדד את העניין.

מיכאל איתן: מר אייל יניב אומר ששמו אותו להיות אחראי בחברות הכבלים בנושא האינטרנט.

מיכאל איתן: עכשיו הוא אומר: יש בעיה בפריפריה?

מיכאל איתן: אני אספק להם.

מיכאל איתן: זה מה שהוא רוצה להסביר, שהוא יכול לספק אינטרנט לפריפריה, גם אם יהיו מחוברים וגם אם לא.

ענת מאור: מר אייל יניב, אני מבקשת עכשיו לא להמשיך את הדברים.

ענת מאור: גברת מיכל רפאלי-כדורי, ואני מקווה שלא תהיה אותה התנגשות בעניין הזה.

ענת מאור: אני מקווה שזה מובן מה אנחנו מצפים לשמוע מכם.

מיכל רפאלי-כדורי: קודם כל, אני מבקשת להבהיר שהלוויין גם בשידוריו וגם בשירותים הנוספים שהוא יתן בעתיד יהיה שוויוני גם לפריפריה וגם למרכז.

מיכל רפאלי-כדורי: זאת אחת הסיבות שלפחות בגינו משרד התקשורת שינה את חוק הבזק והוציא את הרשיון.

מיכל רפאלי-כדורי: אכן קיבלנו חלון טירינג.

מיכל רפאלי-כדורי: המגמה במשרד התקשורת היום היא לבטל את חלון הטירינג.

מיכל רפאלי-כדורי: חלון הטירינג הוא לא ממש רלוונטי לדיון שלנו.

מיכל רפאלי-כדורי: בכל מקרה, התחלנו בפרוייקט של חיבור בתים משותפים על חשבון הלוויין.

מיכל רפאלי-כדורי: 45 מיליון דולר אנחנו משקיעים כרגע בחיבור בתים משותפים.

מיכל רפאלי-כדורי: לא מדובר במכירה, לא מדובר בשיווק, מדובר בהכנת התשתית.

מיכל רפאלי-כדורי: בתים משותפים בדימונה, במצפה רמון, בקריית שמונה, ברמת השרון.

מיכל רפאלי-כדורי: לצורך העניין, הפריפריה והמרכז הן אותו דבר.

מיכל רפאלי-כדורי: מדובר בבתים משותפים.

בועז שני: שיש בהם כבר כבלים.

מיכל רפאלי-כדורי: לא בהכרח.

מיכל רפאלי-כדורי: במקום שיש בתים משותפים בכל הארץ בפריסה ארצית.

מיכל רפאלי-כדורי: בתים וילות ובתים בודדים, או בתים שיותר מאפיינים את הפריפריה, לצורך העניין: בתים בצהלה כמו בשדות ים אנחנו לא מחברים כרגע.

מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו לא מתחילים לשדר, וחיבור של בית משותף הוא עניין שלוקח רגע בהחלטה של בעל הבית.

מיכל רפאלי-כדורי: זאת צורה עבודה אחרת, זה לא קשור לפריפריה.

מיכל רפאלי-כדורי: זה קשור להבחנה בין בית פרטי לבין בית משותף שבו שמים צלחת אחת על הגג.

מיכל רפאלי-כדורי: אגב, אני שמחה לספר לחברי הוועדה שהצלחות שאנחנו מתקינים הן בגודל מטר, עוד פחות ממה שאנחנו מחויבים ברשיון שלנו.

מיכל רפאלי-כדורי: זאת תהיה צלחת אחת בבית משותף על הבית, מטעמים אסתטיים, מטעמים של איכות הסביבה, וכמובן מטעמים של התקנה יותר נוחה.

מיכל רפאלי-כדורי: זאת הסיבה שעדיין לא התקינו בקיבוצים, אבל גם לא התקינו בצהלה.

בועז שני: בהבדל אחד, שבצהלה יש כבלים ובשדות ים אין.

מיכל רפאלי-כדורי: אם נציג התק"ם רוצה דווקא למשוך אותי בלשוני, אספר לו שקיבלנו עכשיו הרבה מאד תלונות, ואתה יודע שאני הרבה שנים מנסה לעזור, עוד בתקופת חברת הכנסת עדנה סולודר, עם חיבור הקיבוצים, והכבלים לא הסכימו לחבר את הקיבוצים לא ב34- דולר, לא ב17- דולר ולא ב10- דולר.

מיכאל איתן: באיזו שנה זה היה?

מיכל רפאלי-כדורי: חבר הכנסת איתן, בין השנים 1993 ל1998- אני נחשפתי לזה בתוקף תפקידי.

מיכאל איתן: אבל עדנה כבר לא היתה חברת כנסת.

מיכל רפאלי-כדורי: נכון, היא באה למשרד התקשורת מתפקידה בתק"ם.

מיכל רפאלי-כדורי: חברות הכבלים סירבו לחבר את הקיבוצים בכל התעריפים שציינתי, ועכשיו אני מבקשת שמנכ"ל משרד התקשורת אולי יקשיב לקריאה שלנו.

מיכל רפאלי-כדורי: הקיבוצים מתחברים ב-DUMPING שעושות חברות הכבלים: שבעה דולר, שישה דולר.

מיכל רפאלי-כדורי: בשקט בשקט מחברים חלק מהקיבוצים.

מיכל רפאלי-כדורי: אני יודעת את זה מידיעה אישית, וזה מוסמך מאד.

מיכל רפאלי-כדורי: הקיבוצים ביקשו ממני לא להעביר את הרשימות שלהם, כי הם רוצים להתחבר בשישה דולר סוף סוף.

מיכל רפאלי-כדורי: הם רק תורמים בזה לגמירתה של התחרות.

מיכל רפאלי-כדורי: מי שמתחבר היום לכבלים בשישה דולר במקום לחכות שתהיה תחרות, תורם לזה שתיהרס התחרות.

מיכל רפאלי-כדורי: אני לא זוכרת שגם משרד התקשורת וגם הממונה על ההגבלים העסקיים פנו לחברות הכבלים ואמרו להם להפסיק את ה-DUMPING הזה שהוא לא חוקי כשמדובר במונופול.

דניאל רוזן: פתחת במשהו אחד, והדיבורים התייחסו למשהו אחר.

דניאל רוזן: ברשותך, אעבור על מספר נקודות.

דניאל רוזן: קודם כל, בכלל בנושא שירותי תקשורת ופתיחת שוק התקשורת לתחרות, פרט לנושא של הכבלים - שמייד אתייחס אליו - אני לא חושב שיש מקום לאיזושהי תלונה של יישובי הפריפריה, עיירות פיתוח, התיישבות עובדת, יישובים ערביים, מחנות צה"ל וכך הלאה.

דניאל רוזן: אני מוכרח לומר שחברת בזק נותנת בכל המקומות האלה שירותים מצויינים, הן מבחינת איכות, הן מבחינת רמה והן מבחינת תעריפים שלא נופלים מהשירותים במרכז תל אביב.

מארק גזית: כמעט בכל המקומות.

דניאל רוזן: בכל המקומות, ויש מקומות שהיא אפילו עולה עליהם מכל מיני סיבות עם פריסה מאד מודרנית של מערכת, והיא גם מחדשת את המערכת לפרקים, וגם ביהודה ושומרון בפריסה מאד מאד יפה של חברת בזק.

דניאל רוזן: אני חושב שצריך לציין שזה קיים ולא להתעלם מזה.

דניאל רוזן: החברות הסלולריות נותנות שירותים מאד מאד יפים בפריפריה.

דניאל רוזן: הן גם עושות מאמץ לתת קשר לתושבים, כל שלוש החברות הסלולריות.

דניאל רוזן: ספקי האינטרנט מאד מתגאים בזה שהם פורסים נקודות גישה בכל מקום בארץ, ובמקום שיש "חור", הן כבר יודעות מתי הן ישלימו את זה.

דניאל רוזן: אני לא רוצה לדבר בשם כולן, אבל אני חושב שזה הכיוון הכללי של כולן.

דניאל רוזן: הרי מה שאני אומר לא טריוויאלי - זה לא נהיה מעצמו.

דניאל רוזן: מדובר בהרבה אנשים שמשקיעים הרבה עבודה והרבה כסף - אבל זה קיים.

דניאל רוזן: אני נפגש באופן מתמיד עם כל הגופים ורואה שהדברים מסתדרים ופותר בעיות כאלה ואחרות שישנן, ויש בעיות כאלה ואחרות.

דניאל רוזן: אני לא רוצה להגיד שהכל חלק, גם בלב תל-אביב לא הכל חלק, אבל בסך הכל השירותים האלה קיימים בפריפריה לא פחות מאשר בתל-אביב.

דניאל רוזן: ולא רק זה, בתהליכים שנעשו בסיוע הכנסת למשל, היתה ירידת תעריפים בעיקר בתעריפי חברת בזק בפריפריה.

דניאל רוזן: ביטלנו את התעריפים הבין עירוניים, בעיקר בטלפוניה, ולאט לאט הם ירדו בצורה דרמטית.

דניאל רוזן: כל מיני דברים שקשורים למרחק הצטמצמו עם הזמן, וזה מאד קירב את הפריפריה למרכז הארץ, גם מבחינת תעריפים.

דניאל רוזן: המגמה הזאת, לדעתי, תמשיך בדברים נוספים שנביא לפני הכנסת.

דניאל רוזן: יש לנו בעיה עם חברות הכבלים.

דניאל רוזן: יש מחלוקת עמוקה בין חברות הכבלים לבין משרד התקשורת, מועצת הכבלים, בנושא חובת חיבור הפריפריה.

דניאל רוזן: משרד התקשורת הקים ועדת חריגים, ועדת החריגים החליטה מה שהחליטה.

דניאל רוזן: בשנה הקודמת משרד התקשורת חשב שהדרך הנכונה לעשות הליך ולא להיכנס לוויכוחים משפטיים אין סופיים היא ליצור תחרות.

דניאל רוזן: ואכן נעשתה החקיקה המתאימה בכנסת, גם במסגרת חוק ההסדרים.

דניאל רוזן: עדיין מתווכחים אם הוא טוב או רע, אז כנראה שהוא טוב.

דניאל רוזן: היתה בו תמיכה בפריפריה, אחרת אני לא חושב שזה היה עובר.

דניאל רוזן: חוק ההסדרים עבר, ניתן רשיון לחברת DBS.

דניאל רוזן: חברת DBS היא במאמצי פריסה לתת שירות בקרוב, ומיכל רפאלי-כדורי הסבירה איפה הם עומדים.

דניאל רוזן: זה כמובן עשה מייד את שלו, וחברות הכבלים החלו בפריסה בפריפריה בקצב מאד מאד רציני.

דניאל רוזן: אני אכן שמח על כך.

דניאל רוזן: זה רק מוכיח שהתיאוריה היתה נכונה.

דניאל רוזן: השר החדש החליט לא להסתפק בזה ולנקוט בצעדים, ואכן ב12- באוקטובר פנינו לחברות הכבלים, דרשנו מהן להשלים את כל הפריסה.

דניאל רוזן: היה להן כנראה אישור של ועדת החריגים עד סוף שנת 2000, ודרשנו מהם להגיש לנו תכנית תוך מספר שבועות.

דניאל רוזן: הם עוד לא הגישו, זה בדיוק בתקופה שאנחנו צריכים להגיש את התכניות.

דניאל רוזן: עד כמה שאני מבין מחברות הכבלים, כולן יגישו את התכניות.

דניאל רוזן: נשאר לנו לראות מה יהיה כתוב בתכניות האלה, ואם הן יענו על דרישותינו, והיכן שיש להן קשיים כאלה או אחרים, האם ועדת החריגים - בראשותו של יורם ברסלע - תאשר או לא תאשר.

ענת מאור: עד מתי חברות הכבלים יידרשו להגיש את התשובות שלהן?

ענת מאור: יזהר טל: הן נדרשו תוך חודש מהמכתב שלנו.

ענת מאור: פנינו אליהן ב12- באוקטובר, והן צריכות להגיש את זה עד ל12- בנובמבר.

ענת מאור: עותק המכתב שלנו גם בפניכם.

ענת מאור: אני קודם כל מברכת על כך, ואני מבקשת לעדכן את הוועדה - לא צריך לקיים ישיבה על כך - על התשובות שהתקבלו מחברות הכבלים ועל המשך הטיפול של המשרד.

דניאל רוזן: אומר עוד כמה משפטים, שאולי יהוו פתיחה לקטע הבא של הדיון.

דניאל רוזן: אנחנו נמצאים בערב פתיחת השוק הפנים ארצי לתחרות.

דניאל רוזן: אם אתם זוכרים על פי חוק ההסדרים של שנה שעברה, הבלעדיות של חברת בזק בוטלה בתוקף מהאחד ביוני השנה.

דניאל רוזן: אלא שבינתיים התפרקה הממשלה והשר החדש בתהליך הלימוד שלו, לפני שהוא מוציא את כל התקנות הרלוונטיות, והוא עושה תהליך לימוד ורביזיה כדי לראות שמקובלת עליו כל עבודת המטה שנעשתה במשך השנים.

מיכאל איתן: מי מלמד אותו?

דניאל רוזן: אני חושב שהשר עשה מאמץ אדיר להיפגש עם כל מי שרוצה להגיד לו משהו: צרכנים וכך הלאה.

דניאל רוזן: אני חושב שהוא קיים מאות פגישות עם אנשים כדי ללמוד את דעתם.

דניאל רוזן: הוא ערך ביקורים בהרבה מקומות, שמע הרבה מאד דעות.

בועז שני: עם נציגי הפריפריה הוא עוד לא נפגש, הוא ייפגש רק בתשיעי בחודש אחרי מאמצים גדולים.

מיכאל איתן: יש איזה לוחות זמנים לסיום הלימודים והתחלת העבודה, או שזה גם דבר גמיש עדיין?

מיכאל איתן: אני לא אומר את זה בביקורת, אלא לשם קבלת מידע.

ענת מאור: אבל חבר הכנסת איתן, עם כל הכבוד, גם בזמן תהליך הלימוד נעשים דברים.

ענת מאור: כרגע גם דווחנו על עשייה.

מיכאל איתן: יש כאן עניין אחר.

מיכאל איתן: המנכ"ל אומר שיש כאן עניין של קבלת החלטה להתניע את המהלך בפאזה חדשה עם הממשל החדש, וזה לגיטימי ומקובל עליי, ואין לי שום ביקורת על זה.

מיכאל איתן: רק הייתי רוצה - להערכה אישית שלי - לדעת אם יש איזשהו לוח זמנים, נגיד שהוא צריך ללמוד חצי שנה, שנה, או שנתיים, או שאין כל הערכה.

דניאל רוזן: לדעתי, אנחנו ממש בערב ההחלטות, לא מדובר פה בחצי שנה או שנה.

דניאל רוזן: מדובר פה, לדעתי, בהליכים של שבועות.

מיכאל איתן: בשורה טובה.

דניאל רוזן: השר הציג את זה בכמה הזדמנויות פומביות, אני לא מחדש פה.

דניאל רוזן: בסוגייה שעליה דנים, הבעיה העיקרית שלנו היא איך פותחים שוק תקשורת לתחרות, תוך הבטחת שירות אוניברסלי, למה הכוונה?

דניאל רוזן: איך פותחים שוק תקשורת לתחרות, כשהתחרות היא לא רק בצהלה, בלב תל-אביב ובסביון, ופירות התחרות מגיעים לפריפריה, ליישוב ערבי, לקיבוץ, להתנחלות או לעיירת פיתוח?

דניאל רוזן: וכל מי שנכנס לסופרמרקט בירוחם, יגלה שם פחות שפע מאשר סופרמרקט בצפון תל-אביב, לא צריך להיות כלכלן דגול בשביל דבר כזה.

דניאל רוזן: זאת הבעיה.

דניאל רוזן: עיבדנו כללים ותהליכים בשיתוף הציבור בכמה שלבים, שאנחנו מאמינים שהם אכן ישיגו את המטרה הזאת.

דניאל רוזן: כשתהיה תחרות, הפריפריה תיהנה מפירות התחרות כבר בשלביה הראשונים של התחרות, ומצד שני, מחסומי הכניסה למתחרים לא יהיו גדולים מדי.

דניאל רוזן: אם בזק מורידה תעריפים בלב תל-אביב, היא גם מורידה תעריפים בירוחם באותו תעריף, וכך הלאה וכך הלאה.

בועז שני: או הפוך, בירוחם על חשבון תל-אביב.

בועז שני: דניאל רוזן: היא לא יכולה, כי זה אותו שירות ואותו תעריף.

בועז שני: יש עוד מערכת כללים שלא אעלה פה, כי היא קצת מורכבת, אבל היא נועדה להבטיח לא רק תחרות הוגנת, אלא שהתחרות גם תגיע לפריפריה.

בועז שני: אני מקווה שהפקנו לקח מהדברים הטובים שעשינו, כמו: השירותים של בזק היום או חברות הסלולר שאכן מגיעות לכל מקום בארץ, והפקנו לקח מכך שהכבלים לא מגיעים לכל מקום בארץ, ושהפתרונות שיש לנו הם אכן טובים.

בועז שני: אין תעודת ביטוח, אבל אני מקווה שהם טובים ויעמדו במבחן בסוגייה הזאת.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: אני מבקשת את ההתייחסות עוד לנושא הפריפריה, נסכם את הנושא הזה, ואז נעבור לחלק השני.

מיכאל איתן: אותה שאלה ששאלתי את נציג חברת הכבלים אני שואל את משרד התקשורת.

מיכאל איתן: האם עמדת משרד התקשורת שחברות הכבלים היו מחוייבות לחבר את כל יישובי הפריפריה בלוח זמנים שכבר חלף?

מיכאל איתן: ראשית, מה עמדת המשרד?

מיכאל איתן: הם חייבים או לא? שנית, אם הם חייבים - מה המשרד יעשה על מנת שהם יבצעו את ההתחייבויות שלהם?

הרצל עוזר: הפריפריות באמת מקופחות בכל מה שנוגע לשירותי טלוויזיה בכבלים.

הרצל עוזר: הן אינן מקופחות לחלוטין בכל מה שקשור לשירותי טלפון והן אינן מקופחות לחלוטין בכל מה שקשור לאינטרנט, כי היום מספקים אינטרנט דרך טלפון, ולכל תושב בכל מקום יש אינטרנט.

הרצל עוזר: זה גם בקווים רגילים וגם בקווי תקשורת רחבי סרט.

הרצל עוזר: אם הכבלים באמת רוצים להגיע לפריפריה, שיבושם להם.

הרצל עוזר: לא צריך לתת להם פרס שיספקו שם אינטרנט.

מיכאל איתן: כשתושב תל-אביב מתקשר לאינטרנט, הוא מתקשר בשיחה אחת לתוך האזור שלו.

מיכאל איתן: כשתושב גרופית צריך להתקשר לאינטרנט, הוא צריך לעשות שיחה מקומית לבאר-שבע, ומבאר-שבע הוא מתחבר.

מיכאל איתן: האם שניהם יקבלו בסוף החודש אותו חשבון על אותה כמות שירותי אינטרנט?

הרצל עוזר: לא.

מיכאל איתן: אז למה אתה אומר שזה אותו דבר?

הרצל עוזר: כי זאת בכלל לא בעיה של בזק.

הרצל עוזר: ספקי האינטרנט קובעים איפה יהיו להם מרכזיות, וככל שיפרסו יותר מרכזיות - -

מיכאל איתן: אין אינטרנט, הם מתקשרים דרך בזק, רק בזק נט, עזוב את חברות האינטרנט.

יוני ספיר: לגבי בזק התשובה היא חיובית.

הרצל עוזר: חברות האינטרנט קובעות אם השיחה תהיה בין עירונית או מקומית, הן קובעות.

הרצל עוזר: כל מי שמתקשר לבזק נט - תמיד השיחה מקומית.

הרצל עוזר: אנחנו מציעים לכל חברות האינטרנט, וחלקן כבר לקחו, את התשתית של בזק, וכל מי שלקח, כל השיחות שלו ב100%- הן מקומיות דרך שירות 136.

ענת מאור: אני מבינה שדרך הכבלים בכל מקרה האינטרנט הרבה יותר זול.

הרצל עוזר: לא, מכיוון שגם מעבר לכל השירותים שאתם מכירים, אנחנו פורסים ממש בחודשים הקרובים שירותי ADSL.

הרצל עוזר: הם יהיו לפני הכבלים.

מיכאל איתן: שמעתי על זה לפני - -

הרצל עוזר: יש שירות ADSL שיהיה פרוס לפני הכבלים ויתחיל לפני הכבלים.

מיכאל איתן: כמה הוא יעלה?

הרצל עוזר: הוא יעלה בקירוב עשרה דולר, ושלא ישלו אתכם שהכבלים בלי פעימות מונה, גם ה-ADSL בלי פעימות מונה, והוא יהיה פתוח כל הזמן, ולכל מי שיהיה ADSL יהיה מחובר ON LINE כל הזמן.

מיכאל איתן: מתי זה יהיה?

יוני ספיר: בשבועות הקרובים.

הרצל עוזר: אני רוצה לומר עוד שני משפטים לנושא מחירי בזק שעולים פה, וגם עלו במכתב שהפצתם.

הרצל עוזר: מחירי בזק היום הם בין המחירים הנמוכים ביותר בעולם.

הרצל עוזר: ציטטתם פה את המכון ללימודים אסטרטגיים.

הרצל עוזר: כדאי למכון ללימודים אסטרטגיים ללמוד איך לעשות אסטרטגיה.

הרצל עוזר: לקחו את מחירי בזק, טעו בקצת, הכפילו את המחיר פי עשר, ואחרי שהכפילו אותו פי עשר, ישראל היא המדינה ה33- ברשימה של 50 מדינות.

אמיר עציוני: בוא תזכיר מה המחיר החדש של בזק, 2.5 דולר לעשרים שעות שידור, שש דולר לחשבון חודשי.

מיכאל איתן: הרי הוויכוח הוא לא פרטי בין שניכם, אנחנו לא עוקבים.

הרצל עוזר: אני מסכים שלא צריך להיכנס לפרטים.

ענת מאור: לא, הפרטים האלה חשובים.

הרצל עוזר: פרסמו מחיר שאומר בזק 25 דולר וספקי אינטרנט 25 דולר, סך הכל 50 דולר, ו50- דולר זה מאד גבוה.

הרצל עוזר: מה העובדות?

הרצל עוזר: האינטרנט באמת 25 דולר, ובזק 2.5 דולר.

הרצל עוזר: כשאתה עושה את זה, קודם כל אתה רואה שבבזק זה 2.5 דולר, וישראל יורדת פתאום מהמקום ה33- למקום החמישי-שישי.

הרצל עוזר: אנחנו מאד זולים יחסית לעולם.

אמיר עציוני: בוא תסביר 2.5 דולר לכמה שעות.

הרצל עוזר: אני מוכן להראות פה את הנתונים.

ענת מאור: אנחנו מבקשים את זה בכתב.

מיכאל איתן: בואו נעשה סדר.

מיכאל איתן: אם נתחיל כעת לקיים דיון על מחירים, זה אמנם דיון ראוי - -

הרצל עוזר: ציינתי רק את הנושא של המחיר, מכיוון שהתייחסו אליו ומכיוון שצוטט פה משהו לא נכון שעדיין לא תוקן ויתוקן.

הרצל עוזר: החל מהאחד במרץ - אני מקווה, אם זה יעבור את כל התהליכים - במסגרת שינוי מבנה התעריפים של בזק, שינוי המבנה יהיה כזה שבסך הכל יקל עוד יותר על הפריפריות ויגרום לתעריפים הבין עירוניים להיות יותר זולים, כך שבסך הכל התעריפים לגבי הפריפריות עתידים לרדת.

מארק גזית: אני רוצה להתייחס גם לנושאים שחברי הרצל עוזר העלה וגם למה שהעלה דניאל רוזן.

מארק גזית: אני חושב שיש פה גם איזושהי בשורה שמשרד התקשורת יעזור לנו, ואנחנו באמת רואים שמשרד התקשורת מנסה לעזור לקדם את נושא התחרות.

מארק גזית: קודם כל, גם רמת ישי וגם התק"ם הם הלקוחות שלנו, זאת אומרת: אנחנו מכירים אישית את הנושא.

מארק גזית: אנחנו נלחמים יחד איתם את מלחמתם, ויש לנו פתרונות.

מארק גזית: הפתרונות מתבססים על כך שחלק מהאינטרנט אפשר להביא במהירות גבוהה בצורה אלחוטית.

מארק גזית: ברשיון של ספקי אינטרנט שנכתב לפני כחמש שנים - עוד לפני הרבה מאד קדנציות של הרבה מאד ממשלות - יש שם סעיף שאומר שאסור לספק אינטרנט באמצעים אלחוטיים בישראל לספקי אינטרנט.

מארק גזית: אנחנו נפנה למשרד התקשורת לבטל את הסעיף הזה, כי אם נבטל אותו, נוכל לפתור בעיות של רמת ישי.

מארק גזית: אנחנו מדברים על הספקת אינטרנט רחב פס באמצעים אלחוטיים לרמת ישי, גם אם חברות הכבלים לא יגיעו.

מארק גזית: אני יכול לתת דוגמה של בית ספר שדה או סדרה של בתי ספר שדה, שנמצאים בנגב.

ענת מאור: האם אתם מתכוונים לפנות, או שכבר פניתם למשרד התקשורת?

ענת מאור: איפה זה עומד?

מארק גזית: נפנה ממש בשבוע הקרוב, ואני גם אעדכן את הוועדה.

בועז שני: מדובר על דו כיווני או על חד כיווני?

מארק גזית: אנחנו מדברים על דו כיווני חד משמעית.

מארק גזית: אבל נכון להיום - והזכירו פה את חברת ספייסנט - חברת נטוויז'ן מאד מקפידה בניגוד לספקי אינטרנט אחרים, ויש לנו הוכחות, לפעול לפי הרשיון ולא לשים צלחות לוויין ולא לשים תקשורת אלחוטית.

מארק גזית: אביא דוגמה של בתי ספר שדה בנגב, שבזק לא הגיעה אליהם ובאמצעים אלחוטיים בנינו שם איזשהו פתרון שמאפשר לנו לעשות את זה, וסיפקנו להם אינטרנט.

מארק גזית: אפשר לספר את סיפור הרשות הפלסטינית שבזק לא הגיעה לשם, ובאמצעים אלחוטיים סיפקנו לשם אינטרנט, ולמזלנו, משרד התקשורת לא ביקש מאיתנו לנתק במקרה הזה.

מארק גזית: דרך אגב, בזק אולי מגיעה לכל מקום, אבל לא תמיד בזמן שאותם לקוחות רוצים.

מארק גזית: היום אנחנו נמצאים בדיון מול בזק לגבי עבודה שצריך לעשות אותה, כשזמן ביצוע הוא שמונה חודשים.

יוני ספיר: זה ייפתר.

מארק גזית: אני גם לא בא לבקר, אני אומר שבדרך כלל אנחנו מקבלים עזרה.

מארק גזית: אבל זה סעיף אחד מבין הרבה מאד סעיפים שנמצאים ברשיון שלנו.

מארק גזית: אנחנו גם לא מבינים למה הוא נכתב מראש, כי הוא לא הפריע בטכנולוגיות הישנות.

גלית אבישי: הוא עובד גם במקומות אחרים בעולם.

מארק גזית: חד משמעית זה עובד במקומות אחרים בעולם.

ענת מאור: למה אתם פונים רק עכשיו אם אתה אומר שהחוק הוא בן חמש שנים?

מארק גזית: אני יכול לספר פה ליד שולחן הוועדה שחיפשנו עורך דין שינסה להבין למה במקום נכתב הסעיף הזה.

ענת מאור: כן, אבל חמש שנים לא מצאו עורך דין?

שלומי גרבר: אני מרכז פרוייקט של חברות קיבוצים לאינטרנט שלא דרך הטלפון, אלא על ידי ניצול התשתית הקיימת.

שלומי גרבר: קיבלנו מבזק שיתוף פעולה מאד רחב מבזק, ועל זה אני מודה.

שלומי גרבר: ישנה במשרד התקשורת ועדה שנקראת ועדת חריגים, שמותר לה להרשות לבזק לא לחבר קיבוץ או לא לחבר קו כי זה נורא יקר.

שלומי גרבר: אותה ועדת חריגים הוקמה - ודניאל רוזן הזכיר אותה - גם לגבי הכבלים.

שלומי גרבר: מותר לשחרר אותה מחיבור.

שלומי גרבר: אני חושב שהוועדה הזאת צריכה לתבוע לבטל את ועדת החריגים.

שלומי גרבר: זה נכון שזה נורא יקר להגיע למקום מסויים, אבל יקר להם אז הם מוותרים עליו.

מיכאל איתן: השאלה אם חברות הכבלים מחוייבות לעשות את זה.

שלומי גרבר: לא, כי הן פועלות בוועדת החריגים.

ענת מאור: זאת המחלוקת על פירוש החוק.

שלומי גרבר: לגבי ועדת החריגים, יש לי שני קיבוצים מעל 12 חודש שלא חוברו עדיין.

שלומי גרבר: זה עבר את ועדת החריגים, זה בידיעת משרד התקשורת.

מיכאל איתן: אולי אפשר לקבל נתונים?

מיכאל איתן: עד היום, באיזה מקרים ועדת החריגים פטרה את הכבלים מלחבר?

שלומי גרבר: הכבלים עוד לא הגיעו אליי, אני מדבר על בזק.

מיכאל איתן: אז תן לנו את רשימת היישובים או מקרים.

מיכאל איתן: תן לנו נתון, כדי שנדע על מה אנחנו מדברים.

ענת מאור: אני מבקשת להיענות לפנייה של חבר הכנסת איתן לקבל בכתב בהמשך את שני הדברים, גם מבחינת בזק מה אישרה ועדת החריגים וגם מבחינת הכבלים.

בועז שני: למי צריך להעביר את זה?

ענת מאור: אליי, ואני אפיץ את זה לכל חברי הוועדה.

שלומי גרבר: אני אתן תשובה, אבל יש פה בעיה.

שלומי גרבר: ועדת החריגים מאפשרת להם לדחות בעשרה חודשים, זהו.

ענת מאור: גם את זה.

מיכאל איתן: את זה צריך לתת דניאל רוזן.

שלומי גרבר: יש קיבוצים שעברו כבר מעל ומעבר את כל הנושא הזה.

שלומי גרבר: לדעתי, המלצת הוועדה צריכה לבטל את ועדת החריגים, לראות מה קורה כשלא מבצעים, וכשקיימת ועדת החריגים מה עושים.

שלומי גרבר: כל דבר נוסף שנותנים לחברות, אם זאת חברת הבזק ואם אלה חברות הכבלים, צריך לעבוד בשיטת המקל והגזר.

שלומי גרבר: נתנו משהו בפריפריה?

שלומי גרבר: יכולים לתת במרכז.

שלומי גרבר: ADSL לא יעבוד בגרופית, ADSL יעבוד בצהלה וברמת-אביב ג'.

שלומי גרבר: יוני ספיר: טעות, הוא יעבוד בכל נקודה.

שלומי גרבר: איתן קונדה: אני מחברת ספייסנט שמארק גזית הזכיר, ולנו יש בעיה עם משרד התקשורת.

שלומי גרבר: הקמנו מיזם מאד מעניין, שנובע משיתוף פעולה עם חברה בריטית שקוראים לה איזינט, שנותנת אינטרנט לווייני מהיר של עד מגה לשנייה, שניתן להתקין אותה בכל מקום, לרבות בפריפריה בלי שום בעיה, ופנו אלינו הרבה.

שלומי גרבר: הגשנו בקשה מסודרת למשרד התקשורת לרשיון, ולפני שבועיים, אחרי שהשקענו סכומים גבוהים מאד בהקמה, קיבלנו ממשרד התקשורת מן מכתב לקוני להפסיק את פעילותנו.

שלומי גרבר: לא ברור למה, ואם מדובר על פתיחת שוק לתחרות, בוודאי לא מדובר רק על תחרות בין חברת הכבלים לבין בזק, שלא יהיה מונופול אחד נגד המונופול השני.

שלומי גרבר: זאת בעיה קשה.

גלית אבישי: קיימות בעיות רבות בתחום: קודם כל, חוסר חיבור של הפריפריה, וראינו את זה במקרה של הכבלים.

גלית אבישי: אני חושבת שכן ניתן ללמוד מהניסיון הזה.

גלית אבישי: המחירים הגבוהים מאד שקיימים היום בשוק, לא מאפשרים לכל אדם להתחבר לאינטרנט.

גלית אבישי: זה מאד יקר יחסית למדינות אחרות בעולם.

גלית אבישי: לדעתי, צריך לחייב את הכבלים לתת שירותי אינטרנט בלי לחייב אותם גם להתחבר לכבלים.

גלית אבישי: ניתן להפריד בין שני השירותים גם בכבלים.

הרצל עוזר: צריך לתת להם פרס?

גלית אבישי: לא לחייב להתחבר רק בשניהם.

גלית אבישי: נועם הנגבי: אני רוצה לענות פה על כמה נושאים שעלו.

גלית אבישי: לפי הזיכיון של חברות הכבלים, אין חובה לחבר את כל בתי האב.

גלית אבישי: יש מנגנון שמאפשר לחברות הכבלים שלא לחבר בתי אב, אותה ועדת חריגים.

גלית אבישי: נכון שהוגשה הרשימה ויש רשימה שלמה של יישובים שחברות הכבלים לא חיברו.

ענת מאור: מר הנגבי, אני מוכרחה לקטוע אותך.

ענת מאור: זאת בדיוק המחלוקת.

ענת מאור: כשהמחוקק חוקק את זה, הוא התכוון חריג ליישוב על איזה הר, כמו: בית ג'ן.

ענת מאור: האם אתם עדיין חושבים שהפירוש מרחיק הלכת שאפילו אם אתם מנתקים 9% מן האוכלוסייה, יכול לעמוד במבחן ובביקורת?

ענת מאור: נועם הנגבי: אז אני רוצה לענות לך.

ענת מאור: לא, כי אתה מתחיל את הדיון כאילו אנחנו נמצאים בשנת 1993.

נועם הנגבי: נשאלה שאלה ישירה, אז אענה תשובה ישירה.

נועם הנגבי: קודם כל, יש אפשרות שלא נחבר, ויהיה לזה אישור של משרד התקשורת - אז קודם כל התשובה היא כן.

נועם הנגבי: נכון שיש ויכוח לגבי חלק מן היישובים.

נועם הנגבי: אני חייב להגיד שערוצי זהב לא נמצאים ב91%- אלא כמעט ב98%- מבתי האב.

נועם הנגבי: אנחנו כרגע נמצאים בתנופת פיתוח מאד רחבה.

נועם הנגבי: חיברנו הרבה מאד יישובים באזור בית שאן לאחרונה.

ענת מאור: האם זה בגלל מה שמיכל רפאלי-כדורי אמרה?

ענת מאור: נועם הנגבי: אנחנו נמצאים כרגע בתנופת פיתוח באזור הדרום, והנושאים הולכים ומתקדמים.

ענת מאור: יש דיון בינינו ובין משרד התקשורת, והוא לא הסתיים.

ענת מאור: אני חושב שהנושא הזה ייפתר.

ענת מאור: אני רוצה גם לדבר על יכולות.

ענת מאור: בחברות הכבלים יש יכולות לתת אינטרנט מהיר, לפחות לערוצי זהב, בפריפריה בצורה מיידית.

ענת מאור: לא ADSL ולא עוד שנתיים, אלא מחר בבוקר.

ענת מאור: יש לנו כל מיני טכנולוגיות שתומכות בזה בצורה מאד יפה, שמאפשרת גם לשחקנים, כמו: נטוויז'ן וחברות אחרות "לנסוע" על התשתיות שלנו בצורה משותפת.

ענת מאור: אני מציע שזה פשוט יאושר.

ראובן סגן-כהן: אני מבקש להעלות שני נושאים.

ראובן סגן-כהן: הראשון, לגבי אינטרנט.

ראובן סגן-כהן: יורוקום בין היתר בעלת אינטרנט זהב, שהיא נותן שירותי אינטרנט הגדול ביותר בארץ.

מארק גזית: אני ממש לא מסכים עם זה.

ראובן סגן-כהן: הבעיה היום של ספקי השירות של האינטרנט - ואני מבדיל בין ספקי התשתית של האינטרנט, ולצורך זה הכבלים הם ספקי תשתית עתידיים של מערכות אינטרנט - היא שיש היום מערכת של ספקי תשתיות שיוצרות צווארי בקבוק בגישה גם לפריפריה וגם לא לפריפריה.

ראובן סגן-כהן: למה אני מתכוון?

ראובן סגן-כהן: ספקי התשתיות, הכבלים - אני לא מתייחס כרגע לבזק - כולן שותפות כרגע במיזמים כאלה ואחרים של שירותי אינטרנט, זאת אומרת: הם בעלים של ספקי שירותי אינטרנט.

מארק גזית: זה לא נכון, אנחנו לא.

ראובן סגן-כהן: יש בנטוויז'ן, נדמה לי.

מארק גזית: לא, אין לנו.

ראובן סגן-כהן: זה אצל נאמן.

מארק גזית: לא, זה לא נכון.

ראובן סגן-כהן: אתה יודע שזה נכון.

ראובן סגן-כהן: לכן יש כאן בעיה שלא הועלתה לדיון, וזאת האפשרות שספקי האינטרנט של כולם כרגע - לאו דווקא שלנו - לגשת ישירות ללקוח במחירים - לא רק בגישה נכונה ומהירה - שהם מחירים תחרותיים, כאשר אני נתון כספק אינטרנט לבעלויות של רשתות גישה של אחרים שהם מתחרים בפוטנציה, או לא בפוטנציה, בי.

ראובן סגן-כהן: זאת אומרת, יש להפריד - ואני פונה כרגע למשרד התקשורת, דנו בנושא הזה - בין ההולכה לתוכן.

ראובן סגן-כהן: במסגרת התחרות הצפויה להיפתח - ואני מאד מקווה שהיא באמת תיפתח בקרוב - חברת יורוקום עומדת להציע במסגרת התחרות מול בזק ומול הכבלים, מערכות שיגיעו לפריפריה מבחינת הגישה באלחוט מהר יותר מאשר כל גישה אחרת, גם של הכבלים, וזאת במסגרת של בין תשעה חודשים עד לשנה מיום קבלת הרשיון, כל השירותים כולל טלפוניה.

ראובן סגן-כהן: אמיר עציוני: אני רוצה להמשיך פה את הנקודה שהועלתה פה על ידי מארק גזית ועל ידי איתן קונדה, שהיא קצת נבלעה בדברים.

ראובן סגן-כהן: הנושא של שידורי אינטרנט בלוויין משום מה הוא כרוך לחלוטין בנושא של שידורי טלוויזיה רב ערוצית, ולא כך הוא.

ראובן סגן-כהן: האפשרות לשדר שידורי אינטרנט לווייני זה משהו שמתנהל פה כבר כמה שנים.

ראובן סגן-כהן: יש לי מכתב של חברה שכבר חיברה ב1997- אינטרנט לווייני ליישובי הפריפריה, ומשרד התקשורת הורה לה לחדול מהפעילות שלה.

ראובן סגן-כהן: אותו סעיף שמארק גזית מדבר עליו, אוסר על ספקי אינטרנט ישראלים להשתמש בשירותים האלה, אבל הוא לא אוסר על ספקים זרים.

ראובן סגן-כהן: וכשאיתן קונדה הציג פה את דבריו, הוא שכח לספר שהוא גם עקף את האיסורים האלה והלך לספק אנגלי כדי שישדר לישראל, מה שכמובן מאד מייקר את העלויות.

ראובן סגן-כהן: יוסי קנירש: זה לא משדר לישראל, זה נקלט.

ראובן סגן-כהן: אמיר עציוני: אם באמת התעריפים של בזק הם כל כך זולים - ופה מדובר על שירותים אוניברסליים - אני לא מבין מה הנקודה שממנה כל כך חוששים.

ראובן סגן-כהן: יהודה לנדא: התחושה שלנו היא שתהליך הדה רגולציה שעובר שוק התקשורת הוא איטי מדי.

ראובן סגן-כהן: יש כאן אמצעים תקשורתיים שכולם מדברים עליהם, שמחר בבוקר אפשר לעשות כל מיני דברים, או אפילו באחד במרץ כמו שמר עוזר אמר.

ראובן סגן-כהן: יושבת פה מערכת ביורוקרטית שעוצרת את התקדמות האוכלוסייה.

ראובן סגן-כהן: האוכלוסייה פה עומדת אל מול מחסום ביורוקרטי.

ראובן סגן-כהן: המקום של הוועדה הוא לקרוא לרגולטור לעשות סוף לדה רגולציה.

ראובן סגן-כהן: דוב וינר: אני מאיגוד האינטרנט הישראלי.

ראובן סגן-כהן: אני גם כן בכובע אחר ממונה על הסקר חברת המידע של הנציגות האירופית.

ראובן סגן-כהן: מטרת הסקר לכסות את ההתפתחויות שקיימות בארץ בכל הכרוך בקומוניקציה, בשירותים וכדומה.

ראובן סגן-כהן: יש אתר זמין שאני מזמין אתכם לבקר בו שהוא ESIS.ORG.IL.

ראובן סגן-כהן: אנחנו עורכים את הסקר מתחילת השנה, והתוצאות התקבלו מאד מאד יפה, כיוון שהנציגות האירופית עוקבת אחרי התהליכים גם באזור הים התיכון וגם במרכז אירופה.

ראובן סגן-כהן: יש הערכה רבה מאד על התהליך שהתפתח בארץ, התהליך של דה רגולציה וליברליזציה.

ראובן סגן-כהן: זהו תהליך שקול שגם מנסה לשמור על האינטרסים הלאומיים.

ראובן סגן-כהן: אני חושב שהטענה של מר ראובן סגן-כהן היא מוקד הדיון.

ראובן סגן-כהן: נראה לי שיש פה המון נושאים שאפשר להגיד שהם אפילו שולייים, ושמתלבשים על הנושא המרכזי.

ראובן סגן-כהן: הנושא המרכזי הוא אם באמת יהיה לנו עוד מונופול או אם תהיה תחרות.

ראובן סגן-כהן: בעצם ספקי תוכן אין, כיוון שתוך שנה אין הבדלה בין אינטרנט לבין טלוויזיה דו כיוונית לבין שירותי טלפוניה, תוך שנה-שנה וחצי הכל אותו דבר.

ראובן סגן-כהן: השאלה אם באמת תהיה תחרות בשירותי תוכן ולא יהיה איזה סבסוד צולב על ידי בעלות של גורמים בעלי התשתית.

ראובן סגן-כהן: כיוון שאם יהיה סבסוד כזה, הדבר יהיה בלתי אפשרי, אנחנו נחנוק את ההתפתחות התרבותית בארץ.

אייל יניב: ישראל היא המדינה היחידה בעולם המערבי שאין לאוכלוסייה אינטרנט מהיר באיזושהי צורה שהיא.

אייל יניב: אנחנו חושבים את עצמנו תמיד לאיזושהי מעצמת אינטרנט, וזה פשוט לא נכון.

אייל יניב: האוכלוסייה סובלת.

אייל יניב: כעת לא חשוב מה יהיה הפתרון.

אייל יניב: אני מצטרף לקריאה מקודם, הפתרון חייב להיות מאד מהיר.

אייל יניב: הטכנולוגיה קיימת היום.

מיכאל איתן: 100%, כולנו יודעים את זה.

מיכאל איתן: אתם מדברים אל המשוכנעים כאן בדברים האלה.

אייל יניב: עובדה שזה לא כך.

מיכאל איתן: כי דניאל רוזן צריך לתת על זה את התשובות, מלבד הוויכוחים הפנימיים ביניכם, כשכמובן כל טכנולוגיה היא אינטרס כלכלי כזה או אחר, אבל בגדול המשפט הזה שנאמר על ידי נציג לשכת עורכי הדין משקף את המציאות.

מיכאל איתן: אני חושב שכולנו מכירים אותה, ודניאל רוזן צריך להסביר לנו מדוע אנחנו במצב הזה, וזה לא חדש מהיום.

מיכאל איתן: יוסי קנירש: יש לנו חומת ברלין.

מיכאל איתן: זאת חומת רוזן, לא חומת ברלין.

ענת מאור: הישיבה במקורה נועדה להמשך דיון האינטרנט בפריפריה.

ענת מאור: הרי כבר הוחלט על תחרות, ואני לא בעד הפרטות גורפות מדי ולא בעד לשכוח עובדים בזמן הפרטות.

ענת מאור: אין ספק שנושא התחרות במתן שירותים, כמו: בבזק ובאינטרנט, הוא חיובי.

ענת מאור: גם אליבא דאלה שלא רואים בהפרטה אליל, התחרות הזו היא חיובית ביותר.

ענת מאור: לכן התחברו שני הדברים, ואני מבקשת ממנכ"ל המשרד להתייחס לשתי הרמות, לא חשוב לי באיזה סדר.

ענת מאור: ברמה העקרונית הכללית, על אותה תחרות שהוחלט עליה, על פי פניית רבים מהנוכחים, איך מיישמים אותה בלוח זמנים סביר?

ענת מאור: בסופו של דבר, איך גורמים שהתחרות לא תהיה בין שני מונופולים שונים, אלא תחרות כפי שרוח המחוקק ורוח הדברים החליטה עליהם, והעיקר - הצרכים המודרניים.

ענת מאור: זאת הסוגייה העקרונית.

ענת מאור: בעניין הזה אני בכל זאת רוצה להגן על משרד התקשורת.

ענת מאור: משרד התקשורת לא התחיל לפני כמה חודשים, אז בכל זאת השר לומד.

ענת מאור: השאלה השנייה היא בנושא הפריפריה.

ענת מאור: אדוני המנכ"ל, אין ספק שהתחרות מסייעת גם בפריפריה, ועל כך אנחנו מברכים.

ענת מאור: בכל זאת, אני מתייחסת לדברים ששמענו מערוצי זהב ולזלזול הבוטה שמת"ב ותבל בכלל לא פה.

ענת מאור: מדוע אתם נותנים להם מטרייה - אין לי ביטוי יותר מתון מזה - לניצול לרעה של רוח החוק?

ענת מאור: אני רוצה להיות מפורשת, כשהמחוקק החליט על חריגים, התשובה שלך: כן, זאת זכותנו, היא תשובה כמעט בלתי חוקית בעליל.

ענת מאור: אני אומרת את זה באחריות.

ענת מאור: עכשיו אני פונה למנכ"ל, כי זה האינטרס של חברות הכבלים.

ענת מאור: מדוע אתם נותנים מטרייה לפירוש בלתי סביר?

ענת מאור: הרי בחוקי ישראל קיימת המילה סביר, במידה סבירה ולפי הנדרש.

ענת מאור: אתם נותנים מטרייה לדבר בלתי סביר שמקפח 9%, וזה אגב היום 9%.

ענת מאור: מדובר על ערביי ישראל, קיבוצים, מושבים, חיילים במוצבים, בשם פירוש אומלל של החוק.

ענת מאור: ועדת החריגים מהווה ניצול לרעה.

ענת מאור: האם אני שומעת שאחרי שוועדת החריגים מחליטה זה עוד לא מיושם?

ענת מאור: האם מדיניות חדשה של משרד התקשורת, אין משמעותה להפסיק עם הבלון הנפוח הזה שמתמשך שנים?

ענת מאור: שמחנו לשמוע שמשרד התקשורת פנה שוב לחברת הכבלים ב12- באוקטובר ושתוך חודש תהיינה תשובות.

ענת מאור: אני בכל זאת מצטרפת לשאלתו של חבר הכנסת איתן, מה לוח הזמנים אם התשובות יתמהמהו ואם התשובות תהיינה לא מספקות ויתחילו להחזיר אתכם לאחור לאותו מסלול בלתי סביר שבעוד שנה ובעוד שנתיים נשמע את אותן תשובות?

אליעזר כהן: לפני כמה שבועות דנו בוועדה הזאת על טילי החץ, וכמעט שנורו כאן טילים בחדר הזה, בעניין הקרינה.

אליעזר כהן: אני לא מדבר על חד כיוונית, אלא על דו כיוונית ועל צלחות, אני מבין שיש בעיית קרינה.

אליעזר כהן: איתן קונדה: רק ברשתות, בקולטות אין קרינה.

דניאל רוזן: אתייחס לנקודה הזאת.

דניאל רוזן: קודם כל, אני רוצה לומר ברשות

דניאל רוזן: כם שהנושאים של פתיחת שוק התקשורת לתחרות נידונו בהרחבה בוועדת הכלכלה של הכנסת וגם בוועדת הכספים בכמה הזדמנויות.

דניאל רוזן: לא התבקשתי אף פעם לפרוס בפני הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי את תהליך עבודת המטה המאד יסודי - אגב בשקיפות מלאה בשיתוף הציבור - לפיתוח כללים ושיקולים.

ענת מאור: אנחנו נקים ועדת משנה לנושא האינטרנט.

דניאל רוזן: אני לא יודע כמה ועדות כנסת עוסקות באותו דבר, אבל זאת לא אחריות שלי.

ענת מאור: אבל אנחנו לא עושים כפילויות.

מיכאל איתן: מאחר שאחר כך גם אהיה יושב ראש ועדת הכלכלה - אם ההסכמים יתקיימו - אתה תדבר לאותו גורם.

דניאל רוזן: אין בעיה, אני אומר שאני מוכן לעשות את זה, אלא רק אומר שזה קיים.

ענת מאור: התשובה היא כפולה, ראשית נקים ועדת משנה בסוף הישיבה הזאת.

ענת מאור: שנית, חבר הכנסת איתן יישב בשיתוף עם ועדת הכלכלה.

ענת מאור: תפקיד הוועדה הזאת להאיץ ולא לעשות כפילויות.

ענת מאור: לא נקים ביורוקרטיה נוספת.

דניאל רוזן: לא אמרתי את זה כביקורת, רק להזכיר שזה נידון בכנסת בהרחבה.

מיכאל איתן: כי זה נושא חשוב.

דניאל רוזן: בוודאי.

ענת מאור: אני רוצה לשאול עוד שאלה על נושא העלויות.

דניאל רוזן: אני אענה על זה.

דניאל רוזן: לפעמים אני מרגיש לא נוח, כי אני לא חושב שיש משרד ממשלתי אחר שבשנים האחרונות עשה יותר שינויים מבניים בשוק לפתיחת תחרות.

דניאל רוזן: התוצאות מוכחות בשטח.

דניאל רוזן: אז אולי כדאי למתן קצת את הביקורת נגד המשרד, למרות שיש עוד מקום לעשות בהחלט.

דניאל רוזן: לשאלה הספציפית של חבר הכנסת איתן, אנחנו אימצנו את החלטת ועדת החריגים בכפוף לאותו מנגנון של פטורים, ולכן דרשנו מהם לבצע את זה.

ענת מאור: יש מסמך כתוב?

דניאל רוזן: זה המסמך הכתוב.

דניאל רוזן: דוקטור יזהר טל בוודאי ישמח להשלים פרטים נוספים.

ענת מאור: וזה הועבר בצורה ברורה לכל חברות הכבלים?

דניאל רוזן: זה עותק מהמכתב.

דניאל רוזן: יש לנו בעיה במשרד התקשורת.

דניאל רוזן: אנחנו הרי פועלים על פי סמכויותינו בחוק, אנחנו לא חוליגנים.

דניאל רוזן: כולם עושים את מה שהרגולטור מבקש, והסנקציה היחידה שיש לנו כלפי מפעיל שלא עומד בחובותיו בחוק, זה לשלול לו את הרשיון.

דניאל רוזן: אני לא חושב שזה ריאלי לשלול רשיון.

מיכל רפאלי-כדורי: אז למה דנים בהארכת הזיכיון לחברות הכבלים?

מיכל רפאלי-כדורי: לא צריך להאריך להם את הזיכיון.

דניאל רוזן: אני לא חושב שהדרך היא להפעיל סנקציה של שלילת רשיון מחצי מיליון מנויים, בגלל שלא חיברו מישהו שגר בראש איזה הר קרח לצורך העניין.

ענת מאור: סליחה, זה לא מישהו שעל הר קרח.

דניאל רוזן: לכן חיפשנו סנקציה פרקטית וכואבת, והסנקציה הפרקטית והכואבת שמצאנו היא עיצומים כספיים.

דניאל רוזן: לא חיבר תושב בכפר ערבי, ישלם כך וכך דולר כל יום עד שירוץ לחבר.

דניאל רוזן: זו סנקציה מאד פשוטה ומאד פרקטית.

דניאל רוזן: הסנקציה הזאת מונחת על שולחן הכנסת, ואם הכנסת תאשר את השינוי בחוק הבזק, שהוא במקרה חוק ההסדרים של השנה, הרי הסנקציה תפעל מתחילת השנה הבאה.

דניאל רוזן: הסנקציה הזאת תפתור הרבה מאד בעיות של פריפריה.

דניאל רוזן: לכן אשמח מאד אם חברי הכנסת יתמכו באותו סעיף בחוק ההסדרים של העיצומים הכספיים של התיקון בחוק הבזק.

ענת מאור: זאת הנקודה הכי מרכזית.

ענת מאור: ראשית, הכבלים עומדים עכשיו בפני פנייה להארכת הזיכיון.

ענת מאור: עם כל הכבוד, אתה אומר שהחוק מקנה לך אפשרות לשלול את הרשיון שלהם, אבל זה גורף מדי.

ענת מאור: אנחנו לא אומרים לעשות את זה מהיום למחר תוך דקה.

ענת מאור: אבל זה שמונה שנים שגם אתה אומר שהפירוש של החוק לא תקין.

ענת מאור: מדוע עכשיו, במשא ומתן על הארכת הזיכיון, לא מופעלת אותה סנקציה?

דניאל רוזן: אני לא יודע על איזה משא ומתן את מדברת.

דניאל רוזן: בתקופת הרשיון של הכבלים - הזיכיון הראשון פג בשנת 2002.

דניאל רוזן: אחר כך יש תקופת הארכה, והזיכיון האחרון פג בשנת 2005.

דניאל רוזן: יש עוד זמן עד שנת 2002.

דניאל רוזן: אני מניח שהשר הרלוונטי יקבל את ההחלטה על הארכת הזיכיון סמוך למועד הארכת הזיכיון או כמה שנים קודם.

דניאל רוזן: אבל אני חושב שהתחרות מצד אחד, אכיפת ועדת החריגים מצד שני, והעיצומים הכספיים יתנו כלים טובים מאד לטפל בבעיה הזאת.

דניאל רוזן: אני רוצה לקוות שעד סוף שנת 2000 היא תיעלם.

דניאל רוזן: איך אומרים?

דניאל רוזן: תקווה זה לא מספיק, אבל זה לגבי הקטע הראשון.

ענת מאור: עד סוף שנת 2000.

דניאל רוזן: אני מעריך, אני מדבר על השילוב של כל הדברים יחד, אבל אם הכנסת למשל לא תחוקק עיצומים, תהיה לי בעיה, כי זה כלי חשוב.

גלית אבישי: נאמר פה שהם יכולים היום להטיל סנקציה, וגם הם הטילו פעם אחת סנקציה של קנס כספי.

דניאל רוזן: אין לנו סנקציה.

דניאל רוזן: אני לא רוצה לומר אם חוק ההסדרים מוצלח או לא, אבל הקטע של חוק הבזק נראה לי מוצלח, והוא כולל עוד משהו חשוב לפריפריה, והוא כמה נושאים הכרוכים בתעריפי בזק.

דניאל רוזן: בעיקר הוא כולל את האופציה שבזק תציע חבילות תעריפים - היא נותנת לציבור בחירה בין חבילות תעריפים, והיום לפי החוק זה לא אפשרי - וזה יאפשר לחברת בזק להציע חבילות תעריפים ייחודיות לגולשי אינטרנט, שהן יותר מתאימות לגולשי אינטרנט, לפי בחירת הגולשים כמובן.

דניאל רוזן: זה דבר לדעתי מאד חשוב, גם זה בחוק ההסדרים.

דניאל רוזן: אני רוצה להזכיר שאנחנו מתכננים יחד עם חברת בזק - הבטחנו לוועדת הכספים בדיון קודם, והביצוע קצת התעכב בגלל באג 2000, אבל את זה אומר בוועדת הכספים - לעשות שינוי בתעריפי חברת בזק, מעבר מפעימות מונה שאף אחד לא מבין מה זה, לחיוב לפי זמן, כדי שאנשים יידעו בדיוק כמה הם משלמים.

דניאל רוזן: במסגרת זה נכלול את אותן חבילות מיוחדות לגולשי אינטרנט.

דניאל רוזן: עוד בשורה חשובה לפריפריה: ביטול תעריף השיחות האזוריות.

דניאל רוזן: למרות שראשון לציון ותל-אביב הן אותו אזור חיוג 03, יש תעריפים שונים.

דניאל רוזן: אנחנו רוצים שכל שיחה בתוך אזור חיוג תהיה מקומית.

דניאל רוזן: זה מאד חשוב לפריפריה.

דניאל רוזן: אני מקווה מאד שכאשר נגיש זאת לוועדת הכספים בסוף ינואר במטרה להפעיל את זה באחד במרץ, שהיא תאשר לנו את זה, ושהתיקון הזה יבוא בחוק ההסדרים.

דניאל רוזן: זה גם תיקון מאד מאד חשוב בסוגייה הזאת של הפריפריה.

דניאל רוזן: היום אגב נדמה לי שיש מקומות בודדים בארץ שלא מגיעים ל-POP של מפעיל אינטרנט בחיוג מקומי.

מיכאל איתן: POP אזורי.

דניאל רוזן: POP מקומי.

דניאל רוזן: אולי יש מקומות בודדים בארץ שזה לא כך.

מיכאל איתן: איך זה יכול להיות?

מארק גזית: לא, יש היום 12 אזורים שאין שם POP של אף ספק אינטרנט, אבל מצד שני, לא קיבלנו שיתוף פעולה של בזק לפתרון הבעיה, ודווקא במקרה הזה מי שעזר לנו זה משרד התקשורת עם התעריפים החדשים.

דניאל רוזן: הבעיה הזאת בכל אופן תיפתר בפברואר-מרץ עם שינוי התעריפים.

ענת מאור: אני רוצה לשאול בעניין התעריפים, האם כבר התייחסנו לנושא תעריפים מיוחדים בנושא החינוך?

מיכאל איתן: עוד לא גמרנו את הנקודה הזאת.

מיכאל איתן: אני מבקש את רשות הדיבור אחרי שדניאל רוזן יסיים את הצגת הדברים שלו.

דניאל רוזן: אנחנו בהחלט מתכוונים לצאת במכרז כדי לשנות את השימוש בתדרים.

דניאל רוזן: אני לא חושב שהמפעילים החדשים שיוכלו להתחרות בבזק או בכבלים, מתכוונים לחפור את כל המדינה.

מארק גזית: אבל מדברים על תדרים חופשיים, על תדרים שלא צריך רשיון עבורם.

דניאל רוזן: אנחנו מתכוונים לצאת במכרז לרשת גישה אלחוטית.

דניאל רוזן: עשינו תכנית תדרים להעמיד מאות מגהרצים לרשות כל מפעיל.

דניאל רוזן: יש לנו תדרים לארבעה מפעילים.

דניאל רוזן: כמה שבועות אחרי פרסום התקנות - אני מקווה שזה יהיה בקרוב - על ידי שר התקשורת, נצא במכרז כזה.

דניאל רוזן: בוודאי קראתם בעיתונות שהחברה שראובן סגן-כהן עומד בראשה מתכוונת לגשת למכרז, אבל יש חברות נוספות.

דניאל רוזן: תהיה תחרות.

דניאל רוזן: מכיוון שאין לנו תדרים לתת לכולם, יהיה מכרז ומי שיביא יותר כסף, יקבל רשיון להשתמש בתדרים.

דניאל רוזן: להערכתנו, יהיו כארבעה זוכים במכרזים האלה.

דניאל רוזן: אין ספק שיש פה מספיק תדרים וגופים לבנות רשתות שיוכלו להתחרות בכבוד בכבלים ובבזק.

דניאל רוזן: הטכנולוגיה קיימת, התדרים קיימים, ואני מאחל הצלחה למתחרים בסוגייה הזאת.

דניאל רוזן: אם זה יהיה כדאי להם כלכלית או לא - ובאמת יבואו פה גופים עתירי הון וישקיעו בגדול, כי מדובר פה בכסף גדול ובהשקעות של מאות מיליוני דולרים - אני מקווה שהכללים אשר קבענו יעשו את האיזון הנכון לכל הצדדים, ואכן יופיעו גופים רציניים שישקיעו בארץ בתחום הזה.

דניאל רוזן: לדוגמה, הנפקת פרטנר בוודאי מעידה על האטרקטיביות של שוק התקשורת הישראלי וההשקעות בארץ.

דניאל רוזן: לגבי ההערה הספציפית של חברת ספייסנט, מדובר פה בגוף שפועל ללא רשיון תוך הפרת החוק, ואני לא הייתי רוצה להוסיף בפורום הזה דבר לנקודה הזאת.

מיכאל איתן: למה?

מיכאל איתן: להגיד: בניגוד לחוק, אני לא רוצה לדבר, זאת בדיוק שיטה לא לברר דברים.

מיכאל איתן: מה קרה פה?

מיכאל איתן: זאת שיטה מקובלת של השלטון לדכא את האזרחים.

יזהר טל: חבר הכנסת איתן באמת זכאי לתשובה.

יזהר טל: פה לא מדובר על איזה תקנות אידיוטיות, כמו שאתה קורא להן.

יזהר טל: מדובר פה בחוק הבזק, שקובע שמי שנותן שירותי בזק - -

מיכאל איתן: מתי נכתב החוק הזה?

יזהר טל: תרשה לי להשלים משפט.

יזהר טל: החוק הוא משנת 1982.

מיכאל איתן: בשנת 1982 קבע המחוקק, ועכשיו אנחנו צריכים לחיות מהחוק הזה, ואת אומרת שזה לא אידיוטי.

יזהר טל: חוק הבזק קובע שמי שנותן שירותי בזק ללא רשיון מבצע לא רק דבר אסור, אלא מבצע עבירה פלילית.

יזהר טל: אם חבר הכנסת איתן מציע לנו לעשות איזשהו משטר של רגולציה, כשאין רגולציה, אין צורך ברשיונות, איש הישר בעיניו יעשה, אנחנו לא שותפים לגישה הזאת.

יזהר טל: אנחנו גם לא סבורים שמישהו כאן היה מתקדם כך במשהו.

יזהר טל: לכן, חברה כמו ספייסנט רוצה לתת שירותי בזק, תואיל ותגיש בקשה לרשיון.

מיכאל איתן: מר איתן קונדה, אם תגיש, הוא יתן לך?

מיכאל איתן: הוא לא יתן לך.

מיכאל איתן: חבל על הזמן.

מיכאל איתן: זאת תשובה נהדרת להראות איפה אנחנו עומדים, אטימות, רשעות וזדון של ביורוקרטיה.

ענת מאור: חבר הכנסת איתן, אני מבקשת ממך לחזור בך מביטויים כאלה.

מיכאל איתן: לא רוצה לחזור, אני עומד מאחוריהם.

ענת מאור: הוועדה כן תפעל לפי החוקים המחייבים.

ענת מאור: מי שרוצה לשנות את החוק, יוזמת החקיקה שמורה לו.

ענת מאור: העניין הזה הוא מפורש וחד משמעי.

ענת מאור: אני לא אאפשר ויכוח בין חברי הוועדה ובין אנשים על חוק שהוא קיים.

ענת מאור: מי שרוצה לשנות את החוק, יש הליך והוא מחייב, הוא לא דיון.

ענת מאור: אפשר לשנות כל חוק על פי כל יוזמה או של הממשלה או של חברי כנסת.

ענת מאור: לא יכול להיות דיון בוועדה שיתקוף משרד על פירוש או על רצון לשנות חוק בלי לשנות את החוק.

ענת מאור: אני לא מסכימה עכשיו להתחיל ויכוח בעניין הזה.

מיכאל איתן: זה ויכוח על לב העניין, על אינטרנט לפריפריה.

מיכאל איתן: אולי את לא מבינה על מה את מדברת כאן.

ענת מאור: אני מבינה טוב מאד.

ענת מאור: המנכ"ל יסיים את דבריו, ואחר כך תקבל זכות דיבור.

ענת מאור: היועץ המשפטי נתן הבהרה בעניין של החוק.

מיכאל איתן: חוק משנת 1982.

דניאל רוזן: ברשותכם, תפקידי כמנכ"ל משרד ממשלתי הוא לבצע את החוק, ולא לחלק ציונים על חוק, עם כל הכבוד.

דניאל רוזן: אני בהחלט משוכנע באופן אישי, ואני חושב שכל אנשי המשרד משוכנעים, על החיוניות של פתיחת שוק התקשורת לתחרות ועל החשיבות לעשות זאת ומהר.

דניאל רוזן: אני בהחלט מקבל את ההערה של נציג לשכת עורכי הדין, שחל פה עיכוב בתהליך.

דניאל רוזן: אכן חל עיכוב, כי רצינו לפתוח את השוק לתחרות בינואר שנה שעברה, אבל מה לעשות, הכנסת לא אישרה את השינוי בחוק, וזה נדחה, ואי אפשר להתעלם מזה.

דניאל רוזן: בתפקידנו אנחנו רשות מבצעת, ולא רשות מחוקקת.

ענת מאור: איפה זה עומד היום בחקיקה?

דניאל רוזן: אמרתי קודם, באחד ביוני בוטלה הבלעדיות של בזק בחוק ההסדרים הקודם, ואני מקווה שהשר בשבועות הקרובים יוציא את התקנות הרלוונטיות, ונצא לדרך.

דניאל רוזן: זאת היתה התשובה לשאלה הקודמת.

דניאל רוזן: השנה הוספנו כמה דברים נוספים בחוק ההסדרים, שצריך לעשות כדי להבטיח תחרות הוגנת, לפתור כמה בעיות פריפריה ועוד כמה דברים שנראים לנו חיוניים בקטע הזה.

דניאל רוזן: אני מאד מקווה שנצליח לפתוח את השוק לתחרות כמתוכנן, כי לדעתי אנחנו בהחלט בפיגור.

דניאל רוזן: צריך לזכור שבאירופה זה נפתח בינואר 1998, ובסופו של דבר, אנחנו בפיגור מסויים בארץ, אם כי חלקים גדולים מאד של השוק נפתחו לתחרות, אבל הקטע של התקשורת הפנים ארצית עוד לא נפתח, ואנחנו עוסקים בפתיחתו.

דניאל רוזן: אני מאד מאד ממליץ לא להיתפס ליוזמות של אינטרסנטים מונופוליטסיים, קבוצת לחץ, ובשם התחרות לעכב עוד יותר את הפתיחה לתחרות.

דניאל רוזן: אחד הכללים החשובים בפתיחה לתחרות זה מה שקוראים באנגלית OPEN NETWORK PROVISION, והכוונה היא שכל ספק שירות ערך מוסף יוכל לקבל את השירותים של כל בעל רשיון כללי, זאת אומרת:

דניאל רוזן: אם הכבלים שמים כבל מודם במכשירים עם תקשורת מהירה ללקוחות שלהם, או אם בזק שם ADSL עם תקשורת מהירה ללקוחותיו, שגוף כמו נטוויז'ן או כמו אינטרנט זהב או כל שם אחר, יוכל להגיע לכל לקוח; ושלא בגלל שחברת תבל היא בעלים של נטוויז'ן היא לא תאפשר לאינטרנט זהב להגיע ללקוחות, או כל מיני דברים מהסוג הזה.

מארק גזית: גם כן שהלקוח יוכל להשתייך לאחד מספקי האינטרנט.

דניאל רוזן: זה כלי מאד מאד חשוב כדי לאפשר תחרות הוגנת.

דניאל רוזן: אני מוכרח לומר שהכלי הזה OPEN NETWORK PROVISION הוא עכשיו בארצות הברית במחלוקת בין גופים שונים.

דניאל רוזן: יש כאלה שאומרים שזה נכון ויש האומרים שזה לא נכון, ויש עדיין מחלוקת.

דניאל רוזן: גם פה בחוק ההסדרים יש כמה דברים שנועדו לאפשר את זה, ואני מקווה שאכן זה יעבור.

דניאל רוזן: אנחנו לא מגבילים טכנולוגית אם מישהו רוצה להשתמש בכבלים, אם מישהו רוצה לשים סיב אופטי, אם מישהו רוצה להשתתף במכרז תדרי LMDS ולזכות בתדרי LMDS או אם מישהו רוצה לשים לוויין.

דניאל רוזן: מפעיל פנים ארצי יוכל לקבל רשיון, ולהערכתי יש לפחות אחד שמתכוון לעשות את זה.

מארק גזית: אבל השאלה שלי היתה לגבי משהו שמותר היום לכל אזרח, וזה תדר חופשי.

דניאל רוזן: אני חושב שהתדר החופשי לא נועד למטרה הזו.

דניאל רוזן: רציתי לענות לנושא של בטיחות קרינה.

דניאל רוזן: גם זה נידון בוועדות האחרות של הכנסת בהרחבה, בעיקר סביב נושא הסלולר.

דניאל רוזן: אני לא רופא, אני מהנדס, ויש בוודאי היבטים שאני לא יכול להיכנס אליהם.

דניאל רוזן: אני רק יכול לומר שבעיקר מאז המצאת הרדיו והטלוויזיה, הציבור חשוף לקרינה.

דניאל רוזן: עוצמות הקרינה, לדוגמה, בשידור רדיו וטלוויזיה הן גבוהות.

דניאל רוזן: הן פחות או יותר באותם תדרים כמו הסלולרי, והן בעוצמות הרבה יותר גבוהות מהשידורים הסלולריים בדרך כלל.

דניאל רוזן: יש מחקרים מאד מאד מקיפים על השלכותיהם על הציבור, בעיקר במערב אירופה.

דניאל רוזן: אני לא מכיר מחקרים שמראים איזושהי השלכה בריאותית של הדברים האלה.

דניאל רוזן: לגבי התדרים היותר גבוהים שבהם משתמשים בתקשורת לוויינים או - LMDS

דניאל רוזן: מדובר באפקטים קצת שונים מאשר בתדרים הנמוכים, כמו: בסלולר ובשידור רדיו וטלוויזיה.

אליעזר כהן: בגלל הכיווניות?

דניאל רוזן: לא, בגלל האפקטים המגוונים של התדר הם שונים.

דניאל רוזן: אבל פה מדובר בתחום שהאנטנות הן מאד מאד כיווניות.

דניאל רוזן: כנ"ל באנטנות לוויינים, גם אם אנטנת לוויינים על גג של בית משדרת, מתחתיה הקרינה היא זניחה לחלוטין.

דניאל רוזן: ההספקים שבהם מדברים לכל השידורים האלה הם מאד מאד נמוכים.

ראובן סגן-כהן: הרבה פחות מהסלולרי.

דניאל רוזן: כמובן שיש תקנים של המשרד לאיכות הסביבה.

דניאל רוזן: המשרד האחראי על זה הוא המשרד לאיכות הסביבה מתוקף פקודת הרוקחים, אבל בפרקטיקה הבעיה היא כנראה מאד מאד מצומצמת.

ענת מאור: אני רוצה להודות למנכ"ל על הדברים שקיבלנו לגביהם תשובות ועל המחוייבות לנקוט במהלכים במהלך החודשים הקרובים.

ענת מאור: אנחנו גם ביחד נעקוב אחר הדברים עם ועדת הכלכלה.

ענת מאור: אנחנו נעקוב גם לגבי עניין הפריפריה והכבלים, ובהמשך אחר האינטרנט, בטווח של שלושה-ארבעה חודשים הקרובים, לא בעוד שנה-שנתיים.

ענת מאור: אנחנו לא פותחים את הדיון מחדש.

ענת מאור: עכשיו אפשר להעיר הערות ובקשות למשרד התקשורת להמשך.

מיכאל איתן: אני רוצה להתמקד בנקודה מרכזית אחת.

מיכאל איתן: ראשית, אני חושב שנקודת המוצא - היו לי עם דניאל רוזן שיחות בעבר - של משרד התקשורת ושל דניאל רוזן באופן אישי היא מוטעית לחלוטין.

מיכאל איתן: ואני לא רוצה לדבר על כך שדניאל רוזן הוא קידמה למה שהיה קודם, כי אני זוכר יפה מאד שעמדתי מול - אני לא רוצה להגיד את שמו - גורם בכיר ממשרד התקשורת שאמר לי: לך הביתה, האינטרנט זאת תופעה חולפת, אל תתלהב, זה רק מוצא חן בעיניך, זה לא יהיה, זה ייעלם.

מיכאל איתן: אני כבר למוד סבל בעניין הזה.

מיכאל איתן: אחר כך הגיע דניאל רוזן.

מיכאל איתן: גם עבר קצת זמן בינתיים.

מיכאל איתן: דרך אגב, זאת לא חכמה להגיד שבתחום התקשורת הצלחנו כי יש צמיחה.

מיכאל איתן: צמיחה תהיה גם אם לא נעשה דבר.

מיכאל איתן: ענף התקשורת צומח מעצמו.

מיכאל איתן: השאלה אם אנחנו צומחים ביחס לארצות הברית, מתקדמים בקצב של ארצות הברית ושומרים על פער זהה או שהם מתקדמים הרבה יותר מאיתנו והפער גדל.

מיכאל איתן: חכמה גדולה להגיד שהעץ גדל?

מיכאל איתן: יורד גשם והעץ גדל.

אליעזר כהן: הם מתקדמים יותר כי הם קונים אותנו.

מיכאל איתן: כמה חודשים אחרי שדניאל רוזן התמנה, אמרתי לו שהאינטרנט זאת תופעה שהיא לא רק קשורה בתחום התקשורת, אלא זה עניין כלכלי עצום למדינת ישראל, זה עניין חברתי וזה עניין של קידמה.

מיכאל איתן: אנחנו מוכרחים כנושא חדש לטפח אותו ולתת שירות כדי שהתופעה הזאת תתקדם, ולא להגיד שמאחר שיש כללים וחוקים וכו', האינטרנט יצטרך לגדול לפי הכללים הקיימים, או שלפי חוקים משנת 1982 נביא לצמיחת האינטרנט.

מיכאל איתן: דניאל רוזן אמר: יש תחרות, והתחרות זה הכלי הכי טוב בתפיסה הכלכלית של היום לעודד דברים, תהיה תחרות והמחירים יירדו ממילא.

מיכאל איתן: אמרתי לו שתהיה תחרות בתנאי שהוא ייתן לתחרות להתקיים.

מיכאל איתן: מה שקורה בפועל זה שאנחנו כמחוקקים, עומדים כאן מול רשות מבצעת שמורחת אותנו.

מיכאל איתן: הוא אומר לי: יש חוק.

מיכאל איתן: משנת 1982, אדוני היועץ המשפטי הנכבד, כמה פעמים משרד התקשורת פנה לכנסת וביקש לשנות את החוקים?

דניאל רוזן: הוא שונה לפחות 20 פעם.

מיכאל איתן: זאת אומרת שיוזמות חקיקה לא באות בהכרח מכאן.

מיכאל איתן: כשאתם רואים צורך, תשנו ותבואו ותגידו שהחוק לא מתאים ושצריך להתאים את החוק.

דניאל רוזן: בגלל זה אנחנו עושים זאת.

מיכאל איתן: מוכרחים להתאים את החוקים ולתת לעניין הזה לצמוח, ולא להגיד לנו: נעכב, כי זה החוק.

יזהר טל: אבל אף אחד לא אמר את זה.

מיכאל איתן: עכשיו אני אסביר לך על מה מדבר החוק שהם רוצים למנוע.

מיכאל איתן: את דואגת לפריפריות?

מיכאל איתן: הרי הם - או האחרים - יכולים לומר לכל אדם שגר בכל מקום במדינת ישראל: תשים על הבית צלחת קטנה, אל תעשה יותר כלום.

מיכאל איתן: איזה חוק, איזו מדינה, איזו דמוקרטיה יכולים לומר לאדם:

מיכאל איתן: אנחנו שוללים ממך את הזכות לשים צלחת 60 סנטימטר על יד החלון?

מיכאל איתן: מה ההגיון?

מיכאל איתן: זאת עריצות, וזה פותר לך את הבעיה.

מיכאל איתן: איך את מייצגת את הפריפריה?

מיכאל איתן: בדיון הזה את מונעת לחצים ודחיפות - וגם לעצמנו כמחוקקים - כשיש מצב במדינת ישראל שהלוויין משדר ממילא, ודרכו אפשר לקבל את הכל.

מיכאל איתן: זה לא מזיק לאף אחד וזה לא מפריע לאף אחד.

מיכאל איתן: אומרים: נשים צלחת ונקלוט בכל מקום במדינה, לא בעוד שנה, לא בעוד שנתיים, לא בעוד עשר שנים - ולא צריך להשקיע גרוש - מחר בבוקר.

מיכאל איתן: דניאל רוזן, אתה אומר שצריך חוק.

מיכאל איתן: האם תתנגד לכך - ודרך אגב, זה לא עניין של חוק - -

דניאל רוזן: אמרתי לך שהתשובה היא כן.

מיכאל איתן: אתם לא תתנגדו לחקיקה כזאת?

ענת מאור: הוא ענה לך.

מיכאל איתן: אנשים פונים לנציגי בזק, והם עונים להם: אנחנו לא יכולים להתקין לכם FRAME RELAY.

מיכאל איתן: יש להם אפשרות לקבל את זה מצלחת.

מיכאל איתן: תנו לפחות לאלה.

מיכאל איתן: גם אתה יכולים וגם אתם לא נותנים.

מיכאל איתן: אלה עיוותים נוראיים ואיומים.

צביקה האוזר: קודם כל, אני רוצה להיות קצת אופטימי לעניין הפריפריה.

צביקה האוזר: לדעתי, הפריפריה - ואני אומר את זה בזהירות - זה די עניין שמאחורינו.

צביקה האוזר: מאחורינו אמנם לא בפיסיקה עכשיו, אבל זה בטווח של חודשים לא רבים יעבור משתי סיבות עיקריות: אחת - לראשונה מזה עשר שנים יש אינטרס כלכלי מובהק לחברות הכבלים לפרוס רשתות בפריפריה גם כדי לקבל עוד מנויים וגם כדי לחסום את המתחרה הלוויין.

אליעזר כהן: גם מפני שהם גמרו את העבודה במרכז.

צביקה האוזר: לא, הם גמרו ממזמן.

צביקה האוזר: בחודשים האחרונים יש פעולה אינטנסיבית של חיבור עשרות יישובים.

צביקה האוזר: מעבר לכך, על הפרק עומדים נושאים מהותיים לעניין עתיד חברות הכבלים.

צביקה האוזר: מדובר על הארכת זיכיונות ומדובר על מתן היתרים לשירותי פלאפוניה ואינטרנט.

צביקה האוזר: רק אתמול דובר על מיזוג.

צביקה האוזר: אלה הם צמתים שמסתכלים על חובות של בעל רשיון, ושואלים אותו: מה עשית עד עכשיו, מה אתה צריך להשלים?

צביקה האוזר: אבקש להשלים עד שעוברים לצד השני.

צביקה האוזר: שלושת הצמתים האלה יפתרו, לדעתי, את עניין הפריפריה.

צביקה האוזר: צריך לשאול פה שאלה אחת שלא נשאלה, כמה עולה לחבר את כל הפריפריה.

צביקה האוזר: דניאל רוזן, יש לך הערכה?

צביקה האוזר: זה 50 מיליון דולר?

דניאל רוזן: אני לא רוצה לומר מספרים, אבל אלה סכומים שנראים כל כך מצחיקים בהשוואה לכל הכסף שרץ בענף הזה.

צביקה האוזר: זאת אומרת שאם שאלת הפריפריה היא זניחה, זה ייפתר.

צביקה האוזר: שוק התקשורת מתחלק לשלושה רבדים.

צביקה האוזר: בתשתיות יש תחרות ותהיה תחרות בין מעטים.

צביקה האוזר: זאת תחרות בעיקר בין הבזק לכבלים שהם המפעילים הדומיננטיים, ואני מקווה שבשלב הבא יהיה לנו לוויין כתשתית, אם זאת חברת DBS ואם אלה מן מפעילים נותני שירותים.

צביקה האוזר: לוויין כתשתית ותדרים LMDS כתשתית, ומתחת לשכבת התשתיות יש נותני השירותים שזה היום ה-ISP ומתחתם נותני התכנים.

צביקה האוזר: אגב, היום יש כבר איזושהי סימביוזה בין ה-ISP ספקי השירות והתכנים, אבל זה לאו דווקא אותו דבר.

צביקה האוזר: צריך לקיים דיון ציבורי בשני דברים: אחד - כיצד מבטיחים לכל נותני השירותים למיניהם לתת את שירותיהם על כל התשתיות?

צביקה האוזר: אם זה לוויין, אם זה בזק, אם כבלים - התשתיות האלה חייבות להיות פתוחות.

צביקה האוזר: שניים - צריך לאפשר לכל חברות התוכן, שזאת עוד שכבה, ושם צריכה להיות תחרות בין רבים.

צביקה האוזר: שם צריך להיות פלורליזם, שם צריך להיות גיוון, ולאפשר גישה ושימוש בכל התשתיות המעטות האלה.

צביקה האוזר: צריך לשאול את השאלה הציבורית - ועל זה לא מתקיים דיון בארץ, וחבל - מה המשמעות של שליטה של בעלי התשתיות בתוך ספקי השירות וספקי התכנים, ומה המשמעות של בעלי התשתיות גם אם יהיו ספקי שירות ותכנים.

צביקה האוזר: האם זה יאפשר פתיחת שוק?

צביקה האוזר: האם זה יפריע לשכבות התחתונות שצפויות להיות שכבות שמרובות שחקנים ומרובות תחרות?

צביקה האוזר: זה הדיון הציבורי שצריך להיות.

צביקה האוזר: צריך לשאול האם בזק צריכה להיכנס לתחום ספק השירות, להיות ISP - כן או לא?

צביקה האוזר: אני לא רוצה להגיד באיזה תנאים.

צביקה האוזר: האם הכבלים צריכים להיכנס לזה?

צביקה האוזר: יכול להיות שצריך לתת יתרון אגב התשתיות החדשות ללוויין ול-LMDS וכן לאפשר להם כניסה לדברים האלה, אבל על זה צריך להתקיים הדיון.

צביקה האוזר: רבותיי, אנחנו יכולים למצוא את עצמנו תוך מספר שנים עם תשתיות מאד מפותחות ותכנים מאד מאד מצומצמים, נשלטים על ידי גורמים מעטים במשק, וזו הסכנה האמיתית ועל זה צריך להתקיים הדיון הציבורי.

ענת מאור: היבט חשוב ביותר.

מיכל רפאלי-כדורי: אני רוצה לחדד את הדברים שאמר חבר הכנסת איתן.

מיכל רפאלי-כדורי: חברת DBS בניגוד לחברות הכבלים לא קיבלה זיכיון, אלא קיבלה רשיון ולא קיבלה בלעדיות, והחוק מאפשר לתת רשיונות בעקרון ללא הגבלה.

מיכל רפאלי-כדורי: אנחנו לא דרשנו שיגבילו את זה.

מיכל רפאלי-כדורי: יתכבדו אותן חברות שרוצות לשים צלחות לוויין על הבתים, יעמדו בתור, ייקחו רשיון, ישלמו 60 מיליון שקל כמו שאנחנו שילמנו.

מיכאל איתן: מה פתאום?

מיכאל איתן: עזבי את החברות, מה את מגבילה אותי?

מיכל רפאלי-כדורי: יש הבדל בין אזרח לבין בעל רשיון.

צביקה האוזר: מיכל רפאלי-כדורי, אתם קיבלתם רשיון לטלוויזיה.

מיכל רפאלי-כדורי: לא יכול להיות שאחד יעמוד בתור, ישלם, יחפשו בכל מילה בנספחים שלו, יגררו אותו הלוך ושוב כדי לאשר כל מילה בנספחים שלו, ומישהו אחר לא יצטרך לעבור את התהליך הזה.

יוסי קנירש: כי אתם משדרים טלוויזיה, זה ההבדל.

מיכל רפאלי-כדורי: גם אינטרנט.

איתן קונדה: לא, יש הבדל.

איתן קונדה: את משדרת מישראל מלוויין ישראלי.

איתן קונדה: אנחנו בכלל לא משדרים, חברה בריטית משדרת.

איתן קונדה: זה לא רגולטורי בכלל.

איתן קונדה: אני לא משדר טלוויזיה, לא תוכן ישראלי, שום דבר.

מיכל רפאלי-כדורי: אבל אתה מתחרה בכאלה שקיבלו רשיונות.

איתן קונדה: יכול להיות, אז מה אם אני מתחרה?

בועז שני: אני לא משפטן גדול, דניאל רוזן, אבל כולם מצטטים פה את הנייר שנכתב ב12- באוקטובר.

בועז שני: אבל יש מסמך מהתאריך 19 בינואר שמדבר בדיוק על אותם דברים, ורק אקריא משפט אחד ממנו: "חובה על בעל הזיכיון לחבר כל מבקש או מינוי בכוח מבלי להתנות את חיבורו בחיבור מבקשים או מנויים בכוח אחרים".

בועז שני: זה נכתב על ידי ועדת יורם ברסלע.

בועז שני: למה להשאיר את ועדת החריגים?

מיכאל איתן: אי אפשר לעשות את זה.

מיכאל איתן: בחוזה כתוב שיש חריגים.

מיכאל איתן: ברגע שתבטל, כאילו הפרת את החוזה.

2482: רציתי להציג לוועדה פרוייקט שעשינו באריאל.

2482: בבארי השתתפנו בפרוייקט SMART CITY של אריאל וב-EUROMED.

2482: CONFERENCE הרצינו על התכנית שלנו.

2482: אנחנו עובדים בטכנולוגיה של אלחוט.

2482: אנחנו לא עובדים לא בכבלים ולא בבזק, ואנחנו בפריפריה.

2482: השקעתי בתכנית הזאת מיליון דולר מתרומות מארצות הברית עם כל מערכת החינוך שלנו שאין כמוה בארץ, והאיחוד האירופי הכיר בה כפרוייקט מצטיין.

2482: אנחנו מפגרים אחרי אירופה, אנחנו מפגרים אחרי ארצות הברית.

2482: כולם מדברים פה על ההשקעות, אם חברה זו השקיעה X מיליונים או מאות מיליונים ברכישת הזיכיונות.

2482: קחו את העיתונים מהיום, תראו את המיזוגים, תראו את האיחודים, תראו איך משתלטים על שוק התקשורת, ובסוף מי משלם?

2482: אנחנו, האזרח.

2482: אנחנו רוצים לקבל שירות כמו באמריקה וכמו באירופה.

2482: באיטליה חושבים איך פותרים את הבעיות של התעסוקה של הפריפריה - וזה הנושא, כתוב OPPORTUNITIES FOR EUROPEAN PERI

2482: PHERAL AREAS .

2482: אם אני נוסע לרוסיה ורואה את הדברים האלה או לסקנדינביה, וכולנו נמצאים באותה בעיה, אני שומע בדיון הזה שכל אחד רוצה לחטוף את כבשת הרש.

2482: מה קרה כאן?

2482: זה אמצעי לפתח את החיים במדינת ישראל.

2482: זה לא אמצעי לקחת את הנכסים של המדינה ולהשאיר אותם בכיסים של איש זה או אחר בחברה זו או אחרת, ואני אומר את זה כראש עיר, כמי שישב גם בוועדה של הסלולרים.

2482: חברת הכנסת מאור, אני קורא לך, אין זמן לדיון, גם לא באתי לתת הרצאה.

2482: יש למרכז לשלטון מקומי ועדה על כל נושא התקשורת.

ענת מאור: הם הוזמנו לפה.

ענת מאור: רון נחמן:

ענת מאור: אנחנו נוכל לתת לכם את הפרספקטיבה שלנו לגבי מה שהמחוקקים צריכים לעשות בבית המחוקקים.

ענת מאור: נמאס לנו מהשליטה גם של הכבלים וגם של הבזק וגם של כל אלה שמסתובבים סביב לזה.

ענת מאור: חייבים לפתוח את הנושא של האלחוט.

ענת מאור: האלחוט יעשה את התחרות האמיתית.

ענת מאור: איתן קונדה: או הלוויין.

ענת מאור: רון נחמן: זה אותו דבר.

ענת מאור: איתן קונדה: נאמרו כלפינו דברים, ואני חייב לענות עליהם.

ענת מאור: אני לא רוצה שיהיה רושם מוטעה לגבי החברה שלנו.

ענת מאור: אני מצטערת, אני מבקשת לסיים ולסכם כך.

ענת מאור: ראשית, אני חושבת שהועלו פה גם הרבה מאד מצוקות ובעיות, אבל גם דברים שהתקדמו וגם התחייבויות שניתנו לגבי הטווח הקצר והבינוני.

ענת מאור: אני בכל זאת מציעה לכל מי שנכנס לחדר הזה לא להישאר בנקודת הפתיחה שלו, בשביל זה מקיימים ישיבה, וגם הושמעו דברים.

ענת מאור: הוועדה רושמת לפניה, לאור המידע שקיבלנו מהמשרד, שהיא מתחייבת וגם פועלת לקדם שני דברים.

מיכאל איתן: והוועדה תיזום שינוי חקיקה בחוק הבזק?

מיכאל איתן: אנחנו נעשה את מה שמוטל עלינו.

ענת מאור: אחרי שאגמור את הסיכום, תעיר הערות.

ענת מאור: אחד - זה נושא הפריפריה.

ענת מאור: אני מביעה מחאה גדולה על כך שקיפוח הפריפריה נמשך יותר מדי שנים.

ענת מאור: עכשיו יש לנו התחייבות לקדם את הנושא, אז בבקשה לא לחזור עכשיו לעניין ועדת חריגים וכו'.

ענת מאור: שניים - המשרד מתחייב עכשיו לאכוף את הפירוש המחמיר שחברות הכבלים כן חייבות לחבר כל יישוב, והוועדה מבקשת לקבל על כך עדכון של התקדמות הדברים באחד למרץ 2000.

ענת מאור: יש לכם ארבעה חודשים.

ענת מאור: אתם מבקשים מהם לקבל תשובות בנובמבר, ואנחנו מבקשים לקבל דיווח מה התקדם, תוך מחוייבות שעד סוף שנת 2000 הנושא לגמרי יירד מסדר היום.

ענת מאור: רון נחמן: יש כאן בעיה עם יהודה ושומרון, כי החוק הישראלי לא חל.

ענת מאור: אז בבקשה תעביר לנו אחר כך טיוטה מיוחדת.

ענת מאור: רון נחמן: אני אעביר לך את זה, כי הם שודדים אותנו.

ענת מאור: אני רוצה להדגיש שלמרות המחלוקת הפוליטית - והיא ידועה - גם על עצם קיום המדיניות שהיתה עד כה וגם על הדרך לשלום, האזרחים שיושבים בשם כל ממשלות ישראל בתוך הגדה המערבית או רצועת עזה הם באחריותנו, ואנחנו כמובן ניתן לזה תשומת לב.

ענת מאור: שניים - לגבי התחרותיות ולגבי קידום הדברים.

ענת מאור: קודם כל, זה ברור לוועדה שכל נושא האינטרנט ופיתוחו הוא חלק מהתשתית הכלכלית, הטכנולוגית, החינוכית והתרבותית.

ענת מאור: שמענו על דברים שמקדמים את תחום התחרות, כולל הנושא האלחוטי שהועלה פה.

ענת מאור: שלוש - הוועדה מחוייבת לומר את המובן מאליו, לפעול לפי החוק.

ענת מאור: אם יש רצון לשנות את החוק, כולל חוק בזק, חבר הכנסת איתן מייד נקיים ועדת משנה - -

אליעזר כהן: אנחנו נשנה את החוק.

מיכאל איתן: זה מה שאני מציע.

ענת מאור: המשרד לא חייב לתת תשובה מייד כן או לא.

ענת מאור: נכתוב את הצעת החוק, יהיה עליה גם דיון ציבורי ונבדוק את הדברים.

ענת מאור: עד שהחוק לא משונה - אני אומרת את המובן מאליו - זה ברור שמשרד התקשורת והוועדה וכולנו מצווים לפעול לפי החוק.

ענת מאור: ארבע - התחרות צריכה לתת את היתרונות המרביים בלי בעלי אינטרסנטים וכו', ואני לא אציין פה מי זה.

ענת מאור: חמש - אני חושבת שמה שהועלה על ידי צביקה האוזר מחייב את הוועדה ואת המשרד לדיון ציבורי על ההקשרים בין התשתיות בין נותני השירותים ובין התוכן שבסופו של דבר הציבור כולו בעצם יהיה חשוף אליו, יגיע אליו וכו'.

ענת מאור: אנחנו יודעים שבכל הדברים הטובים יש גם את החסרונות והבעייתיות, אז אני מבקשת גם על זה לקיים דיון.

מיכאל איתן: אנחנו נחליט מה הציבור יידע.

צביקה האוזר: לא מה הציבור יידע.

מיכאל איתן: תקום עוד פעם ועדה והיא תחליט מה הציבור יידע, אבל זה לא יעזור, כי הציבור יקבל את זה במקומות אחרים.

מיכאל איתן: היום כבר הדברים האלה מתמוטטים.

ענת מאור: עכשיו אני פונה לחברי הכנסת.

ענת מאור: אני רוצה בהזדמנות לאשר את הקמת ועדת המשנה לנושא האינטרנט.

ענת מאור: בראש הוועדה אני מציעה על פי פניית חבר הכנסת איתן ובהסכמתי, שיעמוד חבר הכנסת איתן.

ענת מאור: כללי העבודה ונהלי העבודה, כפי שסוכמו בינינו: חבר הכנסת איתן כמו תמיד בוועדת משנה יגיש את הרעיונות ואת ההצעות, ואנחנו נגבש יחד את דפוס העבודה של ועדת המשנה, מה יהיה בוועדת המשנה ומה יהיה במליאת הוועדה.

ענת מאור: אני רואה בכך בהחלט תנופה ואפשרות לפתח, כמובן עם מחלוקות שהן לגיטימיות.

ענת מאור: כפי שנאמר, מוטב לעצור סוסים דוהרים מאשר לבעוט באתונות אצילים.

ענת מאור: אני בהחלט מקבלת את זה.

ענת מאור: בעניין הזה, חברי הכנסת בלבד, אנחנו צריכים לאשר את ועדת המשנה ואת היושב ראש בהצבעה.

ענת מאור: מי לאישור הקמת ועדת משנה בנושא האינטרנט, שיעמוד בראשה חבר הכנסת איתן?

ענת מאור: הצבעה בעד - 3 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להקים ועדת משנה בנושא האינטרנט שיעמוד בראש חבר הכנסת מיכאל איתן התקבלה.

ענת מאור: ברוב של שלושה ללא מתנגדים וללא נמנעים הנושא אושר פה אחד.

ענת מאור: אני רוצה להודות לכל הבאים ולנציגי משרד התקשורת.

ענת מאור: תודה רבה, אני נועלת את הישיבה.