הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 11, 1999-10-12 12:30

ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, בנושא היערכות הבנקים לקראת באג 2000.

ענת מאור: אני רוצה לעדכן את האורחים שלנו, שהוועדה שבראשותי למעשה קיבלה מהוועדה הקודמת לה את נושא הבקרה, הפיקוח והליווי של היערכות המדינה לבאג 2000.

ענת מאור: הוועדה קיימה בנושא הזה חמש ישיבות, כולל ביקור וליווי שנעשה בשטח, ביקור בתרגיל שהיה בחברת החשמל בתשתיות, ביקור בתרגיל של מערכת הבריאות.

ענת מאור: היום אנחנו נהיה מיוצגים בכנס מל"ח הארצי, ואחת התחנות היא היערכות הבנקים כיחידה מאוד חיונית בהיערכות הממשלתית, העסקית והפרטית.

ענת מאור: הוועדה רוצה לשמוע ולבדוק שלושה היבטים.

ענת מאור: הראשון הוא היערכות טכנית-מקצועית, מה נעשה בבנקים.

ענת מאור: שמחנו לשמוע שלמעשה כבר מ1996- יש היערכות רצינית.

ענת מאור: משיחות טלפון מוקדמות עם מר פרדי וידר ועם מר יואב להמן ומדוח שקיבלתי בפקס אני מבינה שהעלויות בבנקים השונים היו לא קטנות, ואת זה נשמע.

ענת מאור: ההיבט השני הוא ההיבט הציבורי-המשפטי.

ענת מאור: באיזו מידה כל אזרחית וכל אזרח במדינה יכולים להיות בטוחים שכל אשר להם בבנק יובטח, בין אם זה פנסיה, בין אם זה גימלאות, בין אם זה חסכונות.

ענת מאור: ההיבט השלישי זה מה ההיערכות של הבנקים ליידוע הציבור.

ענת מאור: לא רק להרגעתו, אלא להעברת מידע.

ענת מאור: בעניין זה אנחנו בקשר עם מנכ"ל משרד ראש-הממשלה, יוסי קוצ'יק.

ענת מאור: קיבלנו את חוברות ההיערכות וההסברה הכלליים של המדינה בישיבה הקודמת, ואני רוצה לשמוע גם מה יש לבנקים לומר בעניין זה.

ענת מאור: לאור תגובות שהגיעו אלי ולאור תגובות שהוצאתי לעתונות, אני רוצה לפתוח בהקשר המשפטי הציבורי בהבהרה.

ענת מאור: הוועדה עומדת לרשות הציבור, ואני קיבלתי מאחד האזרחים, מתוך האינטרנט שלו, כתב תיקון לבקשת פתיחת חשבון ותנאים כלליים לניהול חשבון.

ענת מאור: בו נוסח הסעיף המפורש, שאותו הוצאנו גם לעתונות: "ידוע לי שהבנק נקט ונוקט באמצעים המקובלים להתאמת המערכות והתוכנות שלו לשנת 2000, אך מאחר ולמרות כל הבדיקות שננקטו ידוע לי כי קיימת אפשרות שיהיו שיבושים או תקלות במעבר לשנת 2000, פוטר אני בזאת את הבנק מכל אחריות לנזק שקורה עקב המעבר לשנת 2000".

ענת מאור: התברר שזה היה בתקשורת, וגם זאת העבירו לנו לידיעת הוועדה, לאור התערבות של הציבור ושל התקשורת.

ענת מאור: זה פורסם ב"הארץ" לפני חודש, הבנק שעסק בזה הוציא מכתב תיקון, ובו הסעיף הזה נמחק ונאמר: "ידוע לי שהבנק נקט ונוקט באמצעים מקובלים להתאמת המערכות והתוכנות שלו לשנת 2000.

ענת מאור: אני מתחייב לנקוט באמצעים מקובלים להתאמת המערכת והתוכנה שברשותי כאמור, ואני מתחייב בזה לשפות את הבנק בגין כל נזק, הפסד או הוצאה שייגרמו לו כתוצאה מדרישות ותביעות צד שלישי כלשהו כלפי הבנק כתוצאה מפעולה כלשהי מצדי הקשורה בקבלת השירותים על ידי בהתאם לכתב זה".

ענת מאור: אני מצטערת שמצאו לנכון להחתים אזרחים על חוסר כל אחריות של הבנקים.

ענת מאור: בכל זאת נרצה לדעת האם יש עוד בנקים שהחתימו אזרחים, וכשנגיע להיבט הציבורי אני אראה גם טופס החתמה, לאו דווקא לקראת באג 2000 אלא לקראת תקלות טכניות כאלה או אחרות ואבקש על כך תשובות.

פרדי וידר: אני מברך על היוזמה של הוועדה הנכבדה הזאת.

פרדי וידר: נציגי הבנקים שנמצאים כאן הם האנשים הבכירים שהובילו את נושא ההיערכות, כל אחד בבנק שלו, והם בוודאי יאמרו את הדברים שלהם.

פרדי וידר: כמו שציינת, הבנקים החלו בהיערכותם לבאג 2000 כבר לפני כמה שנים והקצו לנושא הזה את כל האמצעים הדרושים, גם מקצועיים וגם חומריים, מבלי לחסוך.

פרדי וידר: המפקח על הבנקים, שהוא בוודאי יאמר את דברו בדומה לקולגות שלו, גם הוא במרוצת השנים הוציא שורה של הנחיות והוראות וגם עקב אחר ביצוע ההוראות האלה, שבין השאר נועדו לקיים רמת מודעות מאוד גבוהה בכל הבנקים בעצם הצורך לטפל בבעיה ולמעורבות ישירה של הדרגים הכי בכירים של ההנהלה במעקב אחר ביצוע תהליך ההיערכות, והדבר אכן נעשה.

פרדי וידר: ככל שאנחנו יכולים לשפוט, מידת המוכנות של הבנקים בישראל עולה בקנה אחד עם זאת של הבנקים במתוקנות ובמפותחות שבמערב.

פרדי וידר: במובן הזה אין מה להתבייש, ואני חושב שאנחנו עומדים במקום טוב גם בהשוואה לסקטורים אחרים במדינת-ישראל.

פרדי וידר: כך שכפי שאמרתי הבנקים לא חסכו באמצעים כדי להתמודד עם הבעיה.

פרדי וידר: למותר לציין, שרציפות השירות הבנקאי לציבור תלויה גם בזמינותם של שירותי תשתית חיצוניים, ובעיקר מציינים ובצדק חשמל ותקשורת.

פרדי וידר: ככל שידוע לנו, אלה תחומים שטופלו במלוא הרצינות על-ידי האחראים להם.

פרדי וידר: אבל מנקודת ראות הבנקים זה שירות חיצוני, וזמינותו של השירות הזה הוא חיוני להספקת השירות הבנקאי.

פרדי וידר: כמובן שהבנקים נקטו גם בכל מיני אמצעים למצבי חירום אילו ואחרים, אבל זאת תהיה ההתייחסות שלהם.

פרדי וידר: אני מסכים עם מה שאמרת, שהמסר הכי חשוב שצריך לצאת מהישיבה הזאת לציבור הוא שהבעיה מטופלת ככל שניתן לטפל בבעיות מן הסוג הזה.

ענת מאור: זה עוד לא אמרתי, קודם כל אשמע אתכם.

פרדי וידר: צריך לצאת מסר לציבור, ואני חושב שהמסר שיכול לצאת הוא בוודאי שנכסיו של הציבור בבנקים מובטחים לו.

פרדי וידר: תקלה שאני הולך לכספומט וברגע מסוים אני לוחץ והוא אומר לי שכרגע הוא לא בפעולה יכולה לקרות, זה קורה גם היום.

פרדי וידר: אבל בין זה לבין הבטחת נכסיו של הציבור בבנקים יש תהום, ונכסיו של הציבור בבנקים מובטחים.

פרדי וידר: איגוד הבנקים גם עבד על חוברת הסברה לציבור, של שאלות שיש לצפות שהציבור שואל.

פרדי וידר: החוברת היא בשלבי הכנה סופיים.

ענת מאור: באיזו תפוצה היא תצא?

פרדי וידר: היא תופץ בכל סניפי הבנקים.

פרדי וידר: זוהי חוברת ידידותית מאוד, שיכולה להסביר לציבור את הבעיות שמעניינות מנקודת מבטו בהקשר של שנת 2000.

פרדי וידר: ביחס לסוגיה הנוספת שהתייחסת אליה, עניין הטפסים שהחתימו עליהם, אני רוצה לציין שכל הפעילות הזאת מתקיימת במסגרת חוק, חקיקה ומשפט, עם פיקוח של בנק ישראל בהוראות בנקאיות של יחסי בנק-לקוח מוסדרים.

פרדי וידר: מה שכתוב בכל טופס התקשרות לבנק עצמו הוא נושא שלא מוסדר באופן מאורגן, וטוב שלא ואסור שלא.

פרדי וידר: כל בנק מטפל בטפסים שלו בנוסח טופסי ההתקשרות שניתנים ללקוחות.

פרדי וידר: לכן הוא לא נושא לטיפול כללי, אלא הטיפול הוא אם למישהו יש בעיה זאת או אחרת, ויכולה להיות.

ענת מאור: אני מבקשת שבסוגיה הזאת נדון בהמשך.

יואב להמן: אני אציג בקצרה את הקונספט הכללי של הפיקוח על הבנקים בנושא באג 2000.

יואב להמן: גם אנחנו התחלנו להידרש לנושא הזה בסוף 1996.

יואב להמן: ערכנו סקר מהיר בקרב הבנקים לגבי מצב הטיפול, ומצאנו שאכן הם התחילו לטפל, אבל מאותה עת ואילך אנחנו ליווינו את התהליך הזה בצורה הדוקה מאוד, בכל ההיבטים שלו, והיו הרבה יותר היבטים מאשר היבטים טכניים של הסבות למחשוב.

יואב להמן: כך שכאשר אני אומר ליווינו, זה כולל לברר מה קורה בעולם בנושא הזה במדינות המתקדמות כמו ארצות-הברית.

יואב להמן: בעיקר התבססנו והתכוונו ליישר קו עם האמריקנים, שהם היו מאוד מאוד יסודיים בטיפול הזה.

יואב להמן: יש להם רשות מרכזית לפיקוח, הF.F.I.C-, שמרכזת את כל רשויות הפיקוח הפיננסיות שם, והם הוציאו מעת לעת הוראות.

יואב להמן: אנחנו העברנו את ההוראות האלה ואכפנו אותן גם על הבנקים שלנו.

יואב להמן: במקביל גם הרשות הפיקוח הבינלאומית הוציאה גילויי דעת וגם אותם אכפנו על הבנקים שלנו.

יואב להמן: עברנו את כל שלבי ההיערכות של הסבות, טסטים.

ענת מאור: הסבות זאת אומרת כמו מערכת החשמל, שהכל מוסב לשנת 2000?

יואב להמן: כן.

יואב להמן: שלב ההסבות בעיקרו היה עוד ב1998- ברובו.

יואב להמן: עיקר 1999 היתה טסטים, אם כי היו כאלה שעוד הסבו מערכות שונות גם ב1999-, אבל זה היה עיקר הטיפול.

יואב להמן: הטסטים התבררו כתהליך לא פשוט, כי זה לא סתם בדיקה שהחשבון יצא אותו דבר, אלא צריך לעשות הדמיה, כולל הדמיה של שנת 2000, גם בחומרה, גם בתוכנה, גם להסב קבצים שלמים ולהעביר אותם לשנת 2000.

יואב להמן: הבנקים עשו את זה לפי מיטב הכוח המקצועי שיש להם או שהם שכרו, והם לא חסכו בנושא הזה.

יואב להמן: דיברו שסדר הגודל של ההוצאה על הפרויקט בבנקאות היה סדר גודל של 400 מיליון שקל.

יואב להמן: זה סכום אדיר והוא לא בוזבז.

ענת מאור: האם חלק מההוצאה היא גם השקעה של טיוב המערכת?

יואב להמן: אין ספק, ולכן גם יותר קשה.

יואב להמן: יחד עם זה, חלק מההוצאות בוודאי לא נספרו, כיוון שחלק גדול מההוצאה הוא במשאבים פנימיים של הבנק, כוח אדם, שבעצם דחו פרויקטים אחרים, ולכן די קשה לזקוף את ההוצאה לנושא הזה.

יואב להמן: אבל בהחלט הפרויקט הזה בבנקאות קיבל דגש.

יואב להמן: הפיקוח על הבנקים הופקד על יציבות הבנקים ועל הקשר ההוגן והתקין של יחסי בנק-לקוח.

יואב להמן: ראינו את נושא באג 2000 כמרכזי לשני ההיבטים האלה.

יואב להמן: זאת אומרת, הוא היה מרכזי בעינינו גם לצורך היציבות וגם לצורך תקינות הקשר שבין הבנק ללקוחותיו, והמטרה שלנו היתה שהבנקים יוכלו להמשיך לתת את השירות הרגיל שלהם עד כמה שאפשר, גם מיד במעבר לשנת 2000.

יואב להמן: מעבר לזה, היו היבטים שונים שלא כל-כך הגיעו למודעות, כמו הנושא של סיכומי אשראי שגלומים בנושא באג 2000, שחייבו את הבנקים להיכנס בצורה יסודית לבדיקת לקוחות, האם הם ערוכים כפי שצריך.

יואב להמן: ברור שהם לא יכולים להיכנס לאותה יסודיות שאנחנו הכנסנו.

ענת מאור: כשאתה אומר חייבו, מי חייב?

יואב להמן: אנחנו ביקשנו מהבנקים לבדוק את כל הלקוחות שחשופים לסיכון הזה, שהם מהווים בעצם סכנה מבחינת טיב האשראי, ואיפה שנדרש הבנק נדרש לברר עם הלקוח את מצבו במידת הצורך, או לעשות הפרשה לחובות מסופקים, או לחייב את הלקוח לשפר את המודעות.

יואב להמן: בדרך הזאת בצורה עקיפה תרמו הבנקים לקידום היערכות באג 2000 גם בחברות אחרות של המשק.

יואב להמן: למרבה הצער זה לא ירד מספיק נמוך, כך שבתחום הפירמות הקטנות לא יכולנו להועיל עד כדי כך.

יואב להמן: היו עוד היבטים, כמו הנושאים של נזילות וסיכוני שוק וסיכוני ריבית וכל מיני סיכונים אחרים, שהבנקים נדרשו לתת עליהם את דעתם.

יואב להמן: בכל הדברים האלה הדירקטוריונים של הבנקים היו צריכים לדון בנושא הזה מדי ישיבה.

יואב להמן: הנושא של הסברה ומידע לציבור הוא השלב הנוכחי, שהוא קריטי, כיוון שאי הוודאות הוא הגורם העיקרי שמאיים, ונראה היום שאולי נזקי החששות עלולים להיות יותר גדולים מנזק באג 2000, בוודאי בתחום הבנקאות שבו הבנקים עצמם ערוכים היטב לנושא.

יואב להמן: לכן אנחנו מקדישים עכשיו הרבה מאוד משאבים, יחד עם משרד ראש-הממשלה, לנושא הזה של יידוע הציבור.

יואב להמן: הכנסנו כבר בדוחות הכספיים הקודמים של הבנקים חובות גילוי מאוד נרחבות לגבי היערכות, והסקירה שלכם היתה על בסיס הדבר הזה.

יואב להמן: אנחנו נמשיך בחודשיים האלו בתחום הזה.

יואב להמן: לגבי החלק המשפטי, נמצא אתי מוטי פיין, הממונה על פניות הציבור אצלנו.

יואב להמן: אנחנו מטפלים בנושא הזה בחתך רחב יותר.

יואב להמן: הנושא הזה לא מתקשר לבאג 2000, אלא לכל הסעיפים הקטנים של פטור מאחריות.

ענת מאור: אנחנו בהחלט נגיע לזה.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: נציג בנק הפועלים, בבקשה.

מייק ריזנפלד: אנחנו מוכנים לשנת 2000 באופן מלא.

מייק ריזנפלד: ללקוחות אין כל סיבה לחשוש שהכסף שלהם ייעלם והיתרות יימחקו יותר מאשר ברגע זה.

מייק ריזנפלד: אם מישהו מחזיק את הכסף בבנק כעת, באותה מידה הוא יכול להיות סמוך ובטוח במעבר לשנת 2000.

מייק ריזנפלד: סיימנו בחודש ספטמבר ניסוי מאוד גדול, שבו הקמנו למעשה את כל הבנק בצד, מחשב עצמאי, שעון של שנת 2000, כל הנתונים הוזזו לשנת 2000, היקף עסקות של קרוב ל4.5- מיליון עסקות של הבנק ליום, הזרמנו במשך יומיים ויצאנו בלי אף שגיאה.

מייק ריזנפלד: זאת הבדיקה האחרונה, האמא של כל הבדיקות.

ענת מאור: מתי זה היה?

מייק ריזנפלד: התחלנו ב7- בספטמבר וסיימנו את ההשוואות של הריצה במקביל, כי רצנו במקביל לתהליך הייצור שקורה ביום-יום, ב7- באוקטובר.

מייק ריזנפלד: הריצה עצמה היא ריצה להריץ את כל הבנק, כמו שהוא עשה במשך אותם ימים ב1999-, במשך מספר ימים בשנת 2000, עם אותם נתונים רק מוזזים קדימה בשנה, כולל השוואה ממוחשבת של התוצאות אחד לאחד.

מייק ריזנפלד: לכן אנחנו סמוכים ובטוחים ברמת ביטחון מאוד גבוהה שאין לנו שום בעיה מהותית.

מייק ריזנפלד: ניסויים כאלה נעשו ברמת הפרט לכל תחנה, ולא מאסיבי ל11- אלף תחנות.

מייק ריזנפלד: אבל ברמת המערכת המרכזית ללא ספק סיימנו את התהליך.

מייק ריזנפלד: למעשה את ההסבה סיימנו ב1998-, כמו שהוזכר פה.

מייק ריזנפלד: מסוף 1998 מה שעובד בייצור ביום-יום זה המערכות המוסבות לשנת 2000.

מייק ריזנפלד: שנת 1999 היתה שנה לניסויים, עשינו ארבעה מחזורים של ניסויים, כולל ניסוי של הפעלת כל המערכת הסניפית.

מייק ריזנפלד: זה לעניין ההיערכות, לעניין המוכנות ולעניין הדאגה לכספי הלקוחות.

מייק ריזנפלד: לעניין המידע לציבור, מי שייכנס בימים אלה לאתר האינטרנט של הבנק יראה כבר הסברה מאוד יפה, צבעונית.

מייק ריזנפלד: הפצנו גם למנהלי הסניפים ולסניפים חוזרים שנקראים "מחשבים 2000", עם מענה לשאלות המקובלות.

מייק ריזנפלד: בשלב זה זה לסניפים, כי הם קו ההגנה הראשון שנתקל בשאלות.

מייק ריזנפלד: עשינו סשנים של הדרכה עם מנהלי הסניפים, מה לומר ומה לענות.

מייק ריזנפלד: פחות או יותר המסר שמסרתי פה הוא אותו מסר שאנחנו מוסרים ללקוחות.

מייק ריזנפלד: אנחנו גם מכשירים את עובדי המרכז הטלפוניים כדי שיוכלו לענות.

מייק ריזנפלד: לגבי טפסי ההחתמה, יש פה שני חלקים.

מייק ריזנפלד: הטופס שהזכרת הוא טופס של בנק הפועלים, פרשה שהיתה לפני שלושה חודשים והטופס הוחלף.

מייק ריזנפלד: בטפסים הרגילים, שנמצאים כבר 15 ו20- שנה בחלק מהמקרים, בנושא של במידה ויש קשיי תקשורת הבנק לא אחראי, זה ברור.

מייק ריזנפלד: אם מישהו שלח בפקס הוראה למכור 8000 ובפקס לבנק הגיע 800, הבנק לא נושא באחריות.

מייק ריזנפלד: או אם למישהו ניתקו את הטלפון כי הוא לא שילם חשבון בזק, בוודאי שהוא לא יוכל להלין על כך שלא ביצעו את ההוראה כי הוא לא יכול היה להתקשר.

מייק ריזנפלד: כך שהטפסים האלה נועדו לטפל במצבים שהבנק, שלא ברשלנותו, מצא את עצמו במצב שהוא לא יכול לבצע את ההוראה או שהיא התקבלה בצורה משובשת.

ענת מאור: אני מבקשת שאת חומר ההסברה שאתם מתכוונים להעביר לסניפים תחלק לחברי-הכנסת.

ענת מאור: נציג בנק דיסקונט, בבקשה.

מנחם גוטרמן: לגבי המוכנות לשנת 2000, למיטב ידיעתנו אנחנו מוכנים לשנת 2000.

מנחם גוטרמן: עשינו כל שלאל ידינו בנושא הזה, כולל בין השאר סימולציה של המערכת.

מנחם גוטרמן: הצגנו מחשב מיוחד שתפקידו היה לדמות את המעבר לשנת 2000 מתאריך מסוים בשנת 1999, כולל המעבר לשנת 2000 והגעה עד יום מסוים בחודש אפריל 2000.

מנחם גוטרמן: על המהלך הזה חזרנו לאחרונה פעם נוספת עקב הכרזה על ימים שאינם ימי עסקים, כמו יום שישי 31 בדצמבר ויום ראשון ה2- בינואר 2000.

מנחם גוטרמן: עקב כך ביצענו את העיבוד הזה מחדש, תוך כדי מתן דגש שהמכונות האוטומטיות ימשיכו לשרת את הציבור גם בימים שאינם ימי עסקים.

מנחם גוטרמן: כך שהנושא של הכספומטים, הנושא של המשובים להפעלה עצמית, שירותי הטלבנק של הבנק, האינטרנט, כל הדברים האלה יבחנו גם כן כיצד הם יפעלו באותם ימים שאינם ימי עסקים.

מנחם גוטרמן: זה צד אחד.

מנחם גוטרמן: הצד השני זה צד של הקשר עם ספקים שונים.

מנחם גוטרמן: ספקים הכוונה בין השאר למערכות התקשורת שמחוברות לגורמים אחרים שאתם אנחנו בקשר, כמו מערכת הבורסה, כמו מערכת התקשורת הבינלאומית עם בנקים, גורמים מקומיים.

מנחם גוטרמן: גורם אחד מהמקומיים זה למשל נושא משרד התחבורה, שרק עכשיו נכנס לניסוי.

מנחם גוטרמן: נושאים אחרים זה משרד הפנים וכך הלאה.

מנחם גוטרמן: בעיה אחרת היא בעיה של ההסבר בציבור.

מנחם גוטרמן: אנחנו עושים כל מה שנדרש כדי שהציבור יהיה רגוע.

מנחם גוטרמן: קבצים לא יימחקו, קבצים נשמרים, כסף יהיה מספיק, אבל ברגע שנכריז את הדברים האלה להערכתי עלולה להיווצר פאניקה, ואנחנו משתדלים כמה שאפשר להראות שהדברים שנעשים הם כאלה שהכל מובטח ואין צורך ליצור את הפאניקה.

מנחם גוטרמן: דוחות לציבור, למשל, על מצב יתרות, הכל מוכן.

מנחם גוטרמן: אבל אם נשלח את זה לציבור, הציבור יקבל תחושה שהוא קיבל את זה כי אולי יימחקו קבצים.

מנחם גוטרמן: כמובן כאן אנחנו נמצאים במלכוד מסוים ואנחנו משתדלים לעשות כמיטב יכולתנו שהמלכוד הזה לא ייראה ולא ייווצר.

מנחם גוטרמן: אבל מבחינה זאת, כל ההודעות לציבור מבחינת הפקדונות, ויש שאומרים שכדאי להציג גם מבחינת ההלוואות כדי שהציבור יידע מה הוא עלול להפסיד, כל הדברים האלה כוסו.

מנחם גוטרמן: מעל הכל, אנחנו מדברים גם על נושא שאנחנו קוראים לו כשל 2000.

מנחם גוטרמן: והיה וכל מה שנעשה בתחום כזה או אחר לא יפעל, איך אז אנחנו נפעל.

מנחם גוטרמן: אנחנו מקימים חדר מצב.

מנחם גוטרמן: חדר המצב הזה יתחיל לפעול בשבוע האחרון של חודש דצמבר, יעבוד סביב השעון, לא יפסיק אלא כאשר ניכנס לתוך חודש ינואר שנת 2000.

מנחם גוטרמן: מי שמחובר לחדר המצב הזה זה כל היחידות העסקיות של הבנקים.

ענת מאור: האם גם בבנק הפועלים יש חדר מצב?

מייק ריזנפלד: אצלנו יש אותו הדבר.

יואב להמן: זה אחד השלבים של תוכנית הגיבוי למצב החירום.

יואב להמן: אנחנו כללנו רשימה מאוד מפורטת של חובות שצריכים להיות בה, ואני יודע על גופים שונים במשק שמבקשים מאתנו את ההיעתק של הרשימה כדי לבדוק אצלם שיש אותו הדבר.

ענת מאור: נציג בנק המזרחי, בבקשה.

אריק אורלב: כמו שנאמר גם בנייר הרקע שלפניכם, בנק המזרחי הוא למעשה הבנק הראשון שהתחיל לעבוד על נושא ההסבה לשנת 2000, כבר ב1995-.

אריק אורלב: בסוף 1998 השלמנו את כל ההסבות של המערכות במחשב המרכזי, שהן המערכות הקריטיות של הארגון.

אריק אורלב: ב1999- הקדשנו את כל הזמן שעבר עד עכשיו לנושא של בדיקות בשני מישורים שונים, מישור אחד זה בדיקות באמצעות סימולציה של מערכת בתאריכים עתידיים, והנושא השני היה אימות של השינויים שבוצעו בתוכנה על-ידי גורם חיצוני אובייקטיבי.

אריק אורלב: שני המהלכים האלה למעשה הושלמו בהצלחה.

אריק אורלב: אנחנו מבצעים בימים אלה ניסוי סימולציה כלל מערכתי על מחשב נפרד של תקופת המעבר בין 30 בדצמבר ל3- בינואר כבדיקה סופית ומסכמת של כל המערכת.

אריק אורלב: כל המערכות שלנו נבדקו, הן המערכת הסניפית, הן מערכות השירות העצמי.

אריק אורלב: בתחום של הקשרים החיצוניים גם כן השלמנו למעשה את כל הבדיקות מול כל גורמי החוץ, כולל בדיקה מול רשת התקשורת הבינלאומית.

אריק אורלב: להערכתי אנחנו בהחלט במצב טוב מבחינת ההיערכות.

אריק אורלב: בנושא ההסברה אנחנו מתכוונים להתבסס על החוברת שאיגוד הבנקים הכין בשיתוף כל הבנקים ולהפיץ אותה לסניפים במהלך החודש, ועל סמך זה גם לבסס את ההסברה והתשובות לציבור הלקוחות.

ענת מאור: נציג בנק לאומי, בבקשה.

דוד טוביאס: בנוסף למה שחבריי אמרו, אני אנסה לתת את הדגש בנושא האיכות, על-מנת להרגיע.

דוד טוביאס: בנק לאומי התחיל ביוני 1996 לבצע סקר על כל רכיבי התוכנה שלו.

דוד טוביאס: בינואר 1997 הוקם הפרויקט ותוקצב בסכום כפי שפורסם במאמר, 50 מיליון דולר, סכום גדול ביותר.

דוד טוביאס: למעשה בוצע פיילוט מול שני ספקים, אחד זכה והתחיל לבצע באפריל 1997 את ההסבה.

דוד טוביאס: במאי 1998, שנה וחודש לאחר מכן, הוא סיים את ההסבה.

דוד טוביאס: ממאי 1998 ועד נובמבר 1998 ביצענו את הניסויים, הן במרחב 1900, דהיינו לא קלקלנו את מה שעובד כרגע, ואחר-כך עשינו ניסויים במרחב זמן 2000.

דוד טוביאס: כמובן עשינו ניסויים במעבר מ1999- למרחב זמן 2000.

דוד טוביאס: בשלושת מרחבי הזמן האלו בדקנו וסיימנו בנובמבר 1998, כלומר לפני כשנה, כך שנותרה לנו כל שנת 1999 לניסויים כפולים ומכופלים.

דוד טוביאס: עשינו ניסויים רוחביים מקצה לקצה.

דוד טוביאס: נכנסנו לסניפים בלילה ושידרנו שוב את כל מערך התנועות של אותם סניפים למרכז הגיבוי שלנו, שם גלגלנו ובדקנו את זה.

דוד טוביאס: בדקנו את כל נושא הבנקאות הביתית שלנו, את כל נושא הבנקאות הבינלאומית.

דוד טוביאס: כלומר עשינו ניסויים מלאים מכל ערוצי ההפצה שמהם אנחנו מזרימים את התנועות ורצינו לראות איך זה עובד.

דוד טוביאס: כל זה נעשה על גבי מרכז הגיבוי שלנו, שנמצא בתל-אביב, ולמעשה אנחנו שכפלנו, לא לקחנו מדגמים, לא לקחנו חלקי קבצים.

דוד טוביאס: כלומר כמות הדיסקים במרכז הגיבוי היא כבר גדולה מכמות הדיסקים במרכז הייצור, בגלל ריבוי הניסויים שעושים.

דוד טוביאס: עשינו ניסויים מול גורמים קריטיים בארץ.

דוד טוביאס: יש לנו קשר עם כ120- גורמים שונים, שמעבירים לנו קבצים, רובם דרך מסך.

דוד טוביאס: עם 26 הקריטיים ביותר עשינו ניסויים.

דוד טוביאס: עשינו ניסויים מול גורמים בחו"ל שאנחנו מקבלים מהם קווי אשראי ועובדים מולם ברציפות.

דוד טוביאס: הכנו תוכניות חירום, ומה1- בנובמבר אנחנו למעשה מקפיאים שינויים במערכות החומרה והתוכנה שלנו.

דוד טוביאס: אפס שינויים על-מנת לא לזעזע את המערכות.

דוד טוביאס: מעבר לזה שלקחנו חברות מהטובות ביותר שעשו את זה עם בקרת איכות ממוכנת, לא ידנית, אלא כלי תוכנה שבודקים שהתוצאות בקבצים יוצאות זהות בכל אחד ממרחבי הזמן, השוואות ממוכנות, עשינו עוד שני דברים.

דוד טוביאס: לקחנו חברות שבדקו לנו סקר זיהומים.

דוד טוביאס: אם אמרתי שגמרנו הכל בנובמבר 1998 ואנחנו ממשיכים לעבוד, צריכים לבדוק שלא הכנסנו תקלות מנובמבר 1998 ועד יום ההקפה, ה1- בנובמבר.

דוד טוביאס: לקחנו חברות שבדקו לנו אם נוספו זיהומים חדשים במערכת, אם קלקלנו במהלך 1999.

דוד טוביאס: בדקנו, היו כמה מעטים מאוד ותיקנו.

דוד טוביאס: בנוסף לקחנו עוד חברות חיצוניות שנתנו לנו דעה שנייה, שיבדקו את החברה שעשתה לנו את ההסבה.

דוד טוביאס: זה נקרא I.V.V.

דוד טוביאס: עשינו גם את זה, זה עלה הרבה כסף, מאות אלפי דולרים.

דוד טוביאס: הם איתרו בעיות שהחברה הראשונה לא זיהתה ותיקנו.

דוד טוביאס: כך שאנחנו מרגישים שאנחנו מוכנים לחלוטין.

דוד טוביאס: לגבי הסטטוס הנוכחי מבחינת הסברה ללקוחות.

דוד טוביאס: אנחנו הכנו למעשה שני סוגי מוקדים, מוקד תפעולי ומוקד עסקי.

דוד טוביאס: הלקוחות יפנו אל המוקד העסקי, אבל המוקד העסקי צריך מוקד טיפולי של אנשי המקצוע, כך שיש לנו שני מוקדים עם קשר טוב ביניהם.

דוד טוביאס: הכנו ערכת הסברה לסניפים, דומה למה שהכין בנק הפועלים, ובימים אלה אנחנו מורידים את זה לשטח דרך המידרגים הניהוליים השונים, עד רמת הסניף.

דוד טוביאס: בהסברה ללקוחות אנחנו מצפים לאותה חוברת שפרדי וידר הזכיר.

דוד טוביאס: בעניין היערכות לחירום, במקרה של כשל, הכנו דוחות ייחודיים למקרה של כשל לשיטת עבודה ידנית לסניפים, כפי שהבנקאים הגדירו לנו, כדי שיהיה להם ליום-יומיים הראשון במקרה שיש כשל.

דוד טוביאס: זה גם הוגדר על-ידי הפיקוח על הבנקים כדרישה.

דוד טוביאס: בנוסף שכרנו גנרטורים לכל הסניפים הגדולים שלנו, זה עשרות גנרטורים שיוצבו עם מלאי של סולר כדי שבמקרה שיש הפסקות חשמל, לפחות בכל איזור מרכזי, הערים המרכזיות, יהיה לנו סניף פעיל ועובד.

ענת מאור: האם הגנרטורים הם בכל הבנקים?

ענת מאור: האם זאת חלק מההתחייבות?

יואב להמן: לא מחויבות לגנרטורים, אבל הבנקים יידרשו לתת תשובות לסוג כזה של פעילות למספר ימים שתהיה תקלה.

יואב להמן: לרוב הגדולים לפחות יש גנרטורים, אבל לא ברמה של סניפים.

דוד טוביאס: גם אנחנו לא עשינו לכל הסניפים, אלא לסניפים העיקריים.

דוד טוביאס: הצטיידנו בטלפונים סלולריים, ברזרבות של מים וברזרבות של נייר, במידה ונצטרך להדפיס דוחות, כי לא תהיה תקשורת.

דוד טוביאס: החודש אנחנו מתרגלים את אותם מוקדים שהכנו, כלומר שהטלפוניה עובדת, הגנרטורים ממונעים בזמן, כפי שעשו חברת חשמל ואחרים, לראות שהלוגיסטיקה עובדת.

ענת מאור: לגבי התרגול, אנחנו נשמח להתלוות לאחד התרגולים.

איריס לבנון: יש מיתוס שאומר שבאג 2000 יקרה בדיוק ב31- בדצמבר 1999 ואז יפלו השמים, וזה לא נכון.

איריס לבנון: תקלות ובעיות במערכות שקשורות בשנת 2000 היו גם בשנים שלפני וכמובן בשנים שאחרי.

איריס לבנון: כל מערכת רגישה בהתאם לצורת הטיפול שלה בתאריכים.

איריס לבנון: לצורך הדוגמה, יש אצלנו עשרות אלפי רשומות שכבר היום מטפלות בתאריכים שאחרי 2000, אם זה הלוואות ומשכנתאות ופקדונות ארוכי טווח, דוחות סילוקים מחושבים בצורה נכונה, הודעות ללקוחות נשלחות בצורה תקינה.

איריס לבנון: כבר היום המערכות מטפלות ברשומות שיש להן השלכה לשנים שמעבר לשנת 2000, וזה כבר שנים די ארוכות.

איריס לבנון: זאת הסיבה שהבנקים התחילו להיערך בשלב מאוד מוקדם לנושא של שנת 2000.

איריס לבנון: אנחנו התחלנו בשנת 1996, כשפעילות המיפוי וההסבה שתארו לפני הסתיימה בסוף 1998, זה היה תאריך היעד שהצבנו לעצמנו.

איריס לבנון: שנת 1999 הוקדשה לניסויים של מכלולים.

איריס לבנון: זאת אומרת, אם עד 1998 ניסינו כל מערכת באופן נפרד, ב1999- היו ניסויים של מכלולים, גם בסביבות 2000 אמיתיות, זאת אומרת מחשבים שבהם היתה סביבת 2000 אמיתית, החל מתאריך החומרה הפיסי של המערכת, כולל כל התאריכים הפנימיים של המערכות.

איריס לבנון: הניסויים האלה עברו בהצלחה.

איריס לבנון: דבר נוסף שנעשה ב1999- זה תהליך של דעה שנייה בכל מיני רמות.

איריס לבנון: דעה שנייה למערכות שלנו, שאנחנו כתבנו, ודעה שנייה של חברות חיצוניות על המהות ועל המערכות שנמצאות אצלנו בשימוש שהן מה שנקרא מערכות משובצות מחשב.

איריס לבנון: חלק מההשקעות של תהליך ההסבה לשנת 2000 היו השקעות לטיוב תשתיות שאפשר יהיה ליהנות מהן בשנים הבאות, החלפת מערכות שהקדימו את זמנן.

איריס לבנון: דוגמה למערכת שעכשיו הופעלה אצלנו בהקשר לשנת 2000 זה מערכת תבל 2000, שזאת מערכת מידע למיגזר העסקי שעברה הסבה וטיוב מאוד גדול לקראת הנושא של שנת 2000.

איריס לבנון: נושא חשוב נוסף שנעשה בימים אלה זה הנושא של היערכות לפרויקט הכשל.

איריס לבנון: והיה אם בכל ההיערכות שלנו, בעקבות תשתיות חיצוניות, תהיה בעיה בימים הראשונים של המעבר לשנת 2000, איך אנחנו עובדים, איך הסניפים עובדים, איך היחידות העסקיות עובדות.

איריס לבנון: ההיערכות נעשתה בשלושה מישורים.

איריס לבנון: מישור אחד זה פרויקט שיפור תשתיות, שבמהלכו 20% מהסניפים הוגדרו כסניפים משופרי תשתית.

איריס לבנון: היה פרויקט של היערכות עסקית של המערכות העסקיות בבנק שחשבו איך הן מבצעות את אותה פעילות עסקית ללא התשתיות, והוקמו שלושה סניפים שיכולים לקלוט סניפים אחרים במרכז המחשבים, שהוא מאוד מתוגבר תשתית.

איריס לבנון: הנושא של ההסברה הוא נושא מאוד חשוב.

איריס לבנון: קראתי באחד העתונים שבסין מכרו לאישה גלולות נגד באג 2000 ב150- אלף דולר.

איריס לבנון: יש כאן ניצול מאוד גדול ומאוד ציני של חוסר היידע של הציבור, ומאוד חשוב שמה שייצא מהוועדה הזאת זה להסביר מה המהות של באג 2000 לציבור הרחב, ולהסביר את הנושא של סיכונים, אם קיימים.

ענת מאור: נציג בנק טפחות, בבקשה.

אלי טובל: אנחנו ביצענו את כל מה שכולם עשו, היערכות פנימית ומיפוי וניסויים וחוות דעת חיצונית ותוכניות כשל.

אלי טובל: אנחנו ערוכים לשנת 2000.

אלי טובל: הלווים כמובן לא יוכלו ליהנות מהמחיקה של החובות, המפקידים של החסכונות - כספם מובטח.

ענת מאור: אני רוצה להודות על הדיווח.

ענת מאור: אני חושבת שזה חשוב שגם ועדת המדע של הכנסת וגם הציבור יידע שבסך הכל במערכות שונות שאנחנו בודקים יש התמודדות עם הנושא, זה לא מתחת לשטיח, למרות שהיו שנים רבות שלא טופלו הדברים ועכשיו זה בתאוצה גדולה, כמו בשלטון המקומי, עסקים קטנים וכדומה.

ענת מאור: לי אין מה להוסיף אלא רק לברך על ההיערכות הטכנית.

ענת מאור: אני גם רואה שנעשתה השקעה גדולה.

ענת מאור: מותר לקבל שזאת לא רק הוצאה, אלא השקעה של טיוב מערכות.

ויקטור בריילובסקי: במערכת כל-כך מסובכת כמו מערכת הבנק אי-אפשר להגיד ב100%- שאין שום באג במערכת.

ויקטור בריילובסקי: זה דבר ברור, אני מומחה בתחום הזה.

ויקטור בריילובסקי: אנחנו צריכים להיות מוכנים למקרה שמשהו יקרה.

ויקטור בריילובסקי: בגלל זה תוכנית כשל זה דבר מאוד חשוב, ואנחנו צריכים להיות מוכנים לסיטואציה כזאת.

ויקטור בריילובסקי: יש עוד אלמנט, שנניח שהמערכת שלהם מוכנה, אבל יש כשל בין המערכת שלהם לכל מיני מערכות לא רק בארץ, גם בקנה מידה בינלאומי, תקשורות בין בנקים.

ויקטור בריילובסקי: ואם מישהו לא מוכן בסין למשל, יש אפשרות שתהיה איזושהי פריצה במערכת שלהם, וזאת גם בעיה.

ויקטור בריילובסקי: כלומר לא רק המערכת שלהם צריכה להיות מוכנה, אלא כל המערכות שיש להם קשר איתם.

ויקטור בריילובסקי: אתם גם צריכים להיות מוכנים להרבה תלונות, אולי לא מוצדקות, של לקוחות שלכם, שאנשים שמעו משהו על באג 2000 ויכול להיות שיהיו תלונות.

אליעזר כהן: כמעט בהמשך לדבריו של חבר-הכנסת בריילובסקי, יש לי שאלה מעשית.

אליעזר כהן: בצה"ל כשהיו לנו ידיעות מודיעיניות היינו מגבירים כוננות.

אליעזר כהן: השאלה היא עד כמה אתם מתכוונים לעבוד יותר ולפתוח לקהל יותר שעות עבודה ויותר שעות תשובות.

אליעזר כהן: אני חושב שזה יידרש, וגם אם זה לא מוצדק זה ירגיע את ציבור הלקוחות.

נסים זאב: אני חושב שההסבר פה היה שאין מקום לפאניקה, ואני שמח לשמוע על כך.

נסים זאב: צריך יותר ויותר לצאת עם זה לציבור, שלא ייכנסו למחשבה כזאת שיכולים אולי להפסיד בפקדונות או בחסכונות או בטעויות של הבנקים.

נסים זאב: אין מספיק מודעות, והמודעות היא הפוכה, שעלולה להיות בעיה תהומית.

ענת מאור: אני רוצה לשלב את פן ההמשך של הישיבה, זה הפן המשפטי-הציבורי.

ענת מאור: אחרי שאמרנו את מה שאמרנו על העניין הארגוני והטכני, כולל השאלות שנבקש לשמוע עליהן תשובות, אני רוצה להעלות את השאלות הבאות.

ענת מאור: מתוך הנחה שמה שאמר מר פרדי וידר, שנכסיו של הציבור מובטחים, זאת נקודת המוצא, ומה שאמר מר יואב להמן שחלק מההיערכות היה קשר הוגן בין יחסי בנק-לקוח, יש לי מספר שאלות.

ענת מאור: הראשונה, על-מנת להרגיע את הציבור ועל-מנת שהוא יהיה בטוח, מדוע אם כן כל אזרח ואזרחית שיהיו מעוניינים לקבל פלט של המחשב על מצבם בבנק - כשלמטה תהיה התחייבות לכל אחד בפלט האישי שלו, שיהיה אשר יהיה המצב בבאג 2000, מצבו הכספי בבנק מובטח - מדוע לא לעשות זאת באופן יזום על ידכם, פתוח ומובנה?

ענת מאור: אני הבנתי שזה נשקל, יש שיקולים לכאן ולכאן.

מייק ריזנפלד: זה קיים.

מייק ריזנפלד: את שואלת שאלה כאילו שאין כזה דבר.

ענת מאור: נכון לעכשיו אדם מוציא טופס, לא חותמים לו על זה שמצבו מובטח.

ענת מאור: שאלה שנייה, באיזה מסמך, בין אם לוועדה ובין אם לציבור, חוזרים על מה שמתחייב מחוק הבנקים ומהאתיקה בין בנק ללקוח, כי יש מצב מיוחד בבאג 2000.

ענת מאור: זה נכון שאתם יכולים לשאול אותי במה הלקוח מובטח כל יום.

ענת מאור: אנחנו כוועדה רואים את תפקידנו כפול, מצד אחד לסייע לממשלה, לסייע לבנקים, לסייע לכל המערכות, לא ליצור פאניקת יתר.

ענת מאור: מצד שני, בקרה ופיקוח להגן על זכויות הציבור.

ענת מאור: אנחנו לא נוציא שום קריאת הרגעה עד שלא נהיה בטוחים שעומדת מאחוריה מחויבות רצינית של הממשלה, של המערכות המתפקדות.

ענת מאור: אתם גם יודעים שהוועדה בכנסת היא לא כל יכול, יש אנשים שמוציאים ספרים ויש אנשים שמתפרנסים מיצירת הפאניקה.

ענת מאור: לכן שאלתי אם לא עושים את המסמך הזה, מה כן הבנקים מתכננים באותו מסמך הסברה לא רק להרגיע, אלא גם להבהיר מה היא המחויבות ומדוע יש סיבה שאנשים לא ימשכו את כספם.

ענת מאור: שאלה שלישית, בנק הפועלים הוציא את אותה הנחיה ואחר-כך ביטל אותה, ואני מברכת על הביטול, אבל עצם ההוצאה גורמת לאי שקט.

ענת מאור: אני רוצה לקרוא על מה חותם אזרח ואזרחית במדינה בבקשה לפתיחת חשבון, שזה היה באוגוסט 1999.

ענת מאור: יש פה שני סעיפים.

ענת מאור: ביקשתי מכל הבנקים את טפסי פתיחת החשבון, ואני מבקשת לקבל זאת.

ענת מאור: אם זה לא נמצא אתכם עכשיו, אני מבקשת תוך שבוע להעביר זאת בדואר למנהלת הוועדה, כדי שהוועדה תוכל לבדוק ולעקוב אחרי זה.

ענת מאור: אני רוצה לבקש הבהרות על שני סעיפים.

ענת מאור: סעיף מספר 21 בבקשה לפתיחת חשבון.

ענת מאור: הכותרת היא "פטור מאחריות בנסיבות מסוימות" ובו נאמר: "אנו פוטרים את הבנק מכל אחריות בגין כל נזק, הפסד, הוצאות ותשלומים העלולים להיגרם לנו במישרין או בעקיפין".

ענת מאור: סעיף 21.1: "כתוצאה מנסיבות שעליהן אין לבנק שליטה, או כתוצאה מעיצומים או אירועים כיוצא באלה".

ענת מאור: האם הסעיף הזה, שאזרחים חותמים עליו, לא מהווה פתח להתפרקות הבנק מאחריות כלפי החסכון?

ענת מאור: הקטע השני, שחולק לכם בין דפי הרקע, כל אדם חתם בפרק 2 ערוצי שירות, בסעיף 1.4: "בנוסף לאמור לעיל הבנק יהיה פטור מכל אחריות לכל נזק, הפסד או הוצאה כלשהם העלולים להיגרם לי במישרין או בעקיפין כתוצאה מהגורמים הבאים במתן השירותים.

ענת מאור: 1.41 הפסקות בשירותי מידע שעלולות להיגרם בבאג 2000.

ענת מאור: 1.42 שיבוש במידע או בנתונים כתוצאה מתקלות הנובעות מקו תקשורת ומתקלות אחרות".

ענת מאור: אני מבקשת תשובה משפטית ועניינית לשאלת משמעות הדברים.

ענת מאור: שאלה אחרונה, באותם חומרים שאתם מוציאים אל מנהלי סניפי הבנק ואל הציבור, איפה יש תשובות גם על המחויבויות של הבנקים ולא רק על ההרגעה?

מוטי פיין: אני סגן המפקח על הבנקים, שממונה על תחום יחסי בנק-לקוח.

מוטי פיין: כפי שאמר עמיתי מר להמן, העניין הזה של החוזים האחידים אינו תלוי דווקא בבאג 2000.

ענת מאור: אני מסכימה.

ענת מאור: השאלה היא נכונה כללית ביחסי בנק-לקוח, על אחת כמה וכמה בבאג 2000.

ענת מאור: אני רואה בחומרה את החתימה הזאת.

ענת מאור: טוב שאזרחים היו ערים והעבירו לנו את זה עכשיו, לקראת באג 2000.

מוטי פיין: אני רוצה להרגיע אותך.

מוטי פיין: אצלנו קיים צוות מיוחד שעוסק בענייני החוזים האחידים כל השנה, הן באמצעות עבודה יזומה והן באמצעות פעילות כמענה לתלונות, אם אזרח מעלה בעיה שמצביעה על קיפוח, הצוות הזה מטפל בזה.

מוטי פיין: המטרה שלו היא לשרש מהחוזים של הבנקים, ההסכמים עם הלקוחות, סעיפים שהם מקפחים.

מוטי פיין: כאשר אנחנו נתקלים בסעיף שהוא מקפח אנחנו משתדלים לעבור על כל ההסכם.

מוטי פיין: עשינו בצורה יזומה פרויקט מאוד גדול שנמצא כרגע בפני בית הדין לחוזים האחידים במשרד המשפטים, ששם אנחנו מגישים את הבקשות לביטול הסעיפים המקפחים, במידה והבנק לא מבטל את הסעיף המקפח על-פי דרישתנו.

מוטי פיין: יש פרויקט שעבדנו עליו מספר שנים, כדוגמה, חוזה העו"ש של בנק לאומי.

מוטי פיין: כרגע אנחנו נמצאים בבית הדין לחוזים האחידים במשרד המשפטים, ומה שהוא יחליט יחול על כל חוזי העו"ש של הבנקים.

מוטי פיין: אם יש סעיפים שהם דומים מחוזה העו"ש בהסכמים אחרים של הבנקים, יצטרכו לבטל גם אותם.

ענת מאור: האם יש עכשיו סעיף מקפח של אחד הבנקים?

מוטי פיין: יש הרבה מאוד סעיפים שנתקלנו בהם בחוזי העו"ש של בל"ל ואנחנו עובדים על זה מספר שנים.

מוטי פיין: כרגע אנחנו נמצאים בשלב מאוד מתקדם.

ענת מאור: במספר השנים האלה הסניפים המקפחים נשארו בינתיים בחתימה של אזרחים ואזרחיות?

מוטי פיין: הפרוצדורה היא שכאשר סעיף נראה לנו מקפח אנחנו דורשים מהבנק לבטל אותו.

מוטי פיין: במידה והבנק מסכים הכל בא על מקומו בשלום.

מוטי פיין: כאשר נשארנו בחילוקי דעות, הדבר מובא בפני בית הדין לחוזים אחידים, דבר שאנחנו מתכוונים לעשותו גם על ההסכמים הספציפיים שאת כרגע מדברת עליהם.

מוטי פיין: אם לתת כדוגמה את חוזה העו"ש של בל"ל, מלכתחילה היו יותר סעיפים מקפחים שדרשנו את ביטולם.

מוטי פיין: הפרוצדורה עשתה את זה שהם יצומצמו במידה ניכרת.

מוטי פיין: הסעיפים שנשארו בחילוקי דעות הובאו בפני בית הדין לחוזים אחידים.

מוטי פיין: השלב כרגע זה שהוגשו תצהירים על-ידי שני הצדדים ובית הדין יחליט.

ענת מאור: מתי היה הדיון בבית הדין?

מוטי פיין: הוא יהיה בחודש או בחודשיים הקרובים.

יואב להמן: לקחו את החוזה הזה דווקא לא בגלל סעיפים אלו או אחרים, אלא משום שאם מאשרים חוזה כזה, סעיפים דומים אצל כל הבנקים יתוקנו בהתאם, מבלי צורך לעבור שוב את כל ההליך הזה על כל חוזה וחוזה.

מוטי פיין: חוזה העו"ש הוא חוזה מאוד מרכזי, ובהרבה מאוד חוזים של הבנקים קיימים סעיפים דומים לזה שבחוזה העו"ש.

מוטי פיין: כמו שאומר יואב, יתקנו סעיף אחד בחוזה העו"ש והוא נמצא בהרבה מאוד הסכמים של הבנק, הבנק יצטרך ליישר את כל ההסכמים האחרים באותו אופן שבית הדין החליט עליו.

דוד טוביאס: התהליך הזה בוצע ללא קשר לנושא 2000.

דוד טוביאס: היו"ר ענת מאור:

דוד טוביאס: אני רוצה להדגיש שאם לא לשמה יבוא לשמה.

דוד טוביאס: תפקידו להגן על אזרחים כל הזמן, אז אם תוך כדי דאגה למצב באג 2000 אנחנו גם נגן על אזרחים בפני סעיפים מקפחים בכלל, כן ייטב.

דוד טוביאס: אני מבינה שבנק לאומי לא משתכנע וגורר את בנק הפועלים לבית דין לחוזים.

דוד טוביאס: בנק לאומי, כפי שהסביר יואב, הוא הדוגמה שנלקחה.

דוד טוביאס: באותה מידה היו יכולים לקחת בנק אחר.

מוטי פיין: פרדי וידר התייחס לזה קודם, ואני רוצה בקטע הזה לסתור את דבריו.

מוטי פיין: הוא אמר, כל הסכם בין בנק ללקוח הוא מיוחד או אופייני.

מוטי פיין: בדברים העיקריים, כמו חוזה העו"ש וחוזה ניירות הערך, הדברים הקרדינליים הם זהים בכל הבנקים, אם לא בנוסח לפחות במהות.

מוטי פיין: אז אם יתוקן בהסכם אחד חוזה העו"ש של בל"ל, יצטרך גם בנק הפועלים בסעיפים הדומים שלו לתקן את מה שבית הדין לחוזים אחידים יחליט.

ענת מאור: האם שני הסעיפים שקראתי מקפחים?

ענת מאור: מה תעשו איתם לקראת באג 2000?

מוטי פיין: אנחנו נתקלנו בעניין הזה כבר קודם.

מוטי פיין: את קראת את זה מחוזה העו"ש של בנק הפועלים, אני מודה שעליו לא עלינו.

מוטי פיין: אבל סעיפים זהים היו בשלושה טפסים שלהם, וזה טופס פועלים ישיר, טופס שירותי מידע באמצעות טלפון ופקסימיליה וטופס מתן הוראות באמצעות פקסימיליה או הטלפון.

מוטי פיין: היו בדיוק הסעיפים האלה.

מוטי פיין: כפי שהדגיש הנציג של בנק הפועלים, הדבר הצורם הזה של באג 2000 שהלקוח יהיה אחראי על כל הצרות של הבנק זה מיד ירד.

מוטי פיין: אבל כפי שאמרתי קודם, כשאנחנו בוחנים הסכם של בנק, אנחנו משתדלים כבר לבדוק את כולו.

מוטי פיין: היו שם עוד דברים שלא נראים לנו, לא רק העניין של באג 2000.

מוטי פיין: אנחנו כתבנו לבנק בפירוש, שהסעיפים האלה מעניקים לבנק פטור מכל אחריות לתוצאות שימוש בטלפון או בפקסימיליה על-ידי מי שלא הוסמך לכך.

מוטי פיין: הודענו במפורש שאין הצדקה לפטור גורף שיחול גם על תפקוד רשלני של הבנק, ויש לסייג את האמור בסעיף בהתאם.

מוטי פיין: כמו כן, בטופס של הפקסימיליה אמרנו שלא מקובל עלינו שבעת התקשרות טלפונית, כתוצאה מטעות אנוש או תקלות הנובעות מקווי תקשורת או תקלות בציוד המצוי בבנק ושיבושים בנתוני מידע כלליים, שהלקוח יהיה אחראי עליהם, ואנחנו דרשנו להוציא אותם.

מוטי פיין: חלק מהדברים כבר התקבלו על-ידי הבנק והוציאו אותם.

מוטי פיין: אנחנו בדיוק באמצע התהליך.

מוטי פיין: במקביל, כדי לא לאבד זמן, כבר הכנו טופס פנייה לבית הדין לחוזים אחידים על הסעיפים האלה והוא מוכן.

ענת מאור: מתי זה היה?

מוטי פיין: ההתכתבות הזאת נעשתה בחודש האחרון.

מוטי פיין: אם הבנק באמת יוציא את כל הסעיפים שאנחנו חושבים שהם מקפחים, אנחנו נסתפק בזה.

מוטי פיין: טופס הפנייה לבית הדין לחוזים אחידים כבר הוכן, אנחנו מתקנים אותו בהתאם לתיקונים שהבנק עושה.

מוטי פיין: אנחנו כרגע בשלב הבחינה של תשובת הבנק, שקיבל כאמור חלק מהדרישות שלנו, ואם זה יספק אותנו זה בסדר, לא נגיש.

מוטי פיין: אבל במידה ולא - אנחנו נמשיך עם זה עד הסוף ונפנה לבית הדין לחוזים אחידים, כך שיתוקנו כל הבעיות שקשורות.

ענת מאור: אם כך עוד יותר טוב.

ענת מאור: מדובר במצב של כצעקתה, עם סימן קריאה, ואני מקווה שהבנקים ישתכנעו עוד לפני הפנייה לבתי הדין.

ויקטור בריילובסקי: מה שאני הבנתי מההסבר, שהסעיפים שאת קראת ירדו רק לגבי באג 2000, לא ירדו בכלל.

ענת מאור: הם לא ירדו, בינתיים כל אדם חותם על זה.

ויקטור בריילובסקי: איך אפשר להסביר את העובדה שכל אדם חותם על זה עם הטענה שכל האחריות על כל הבעיות הקשורות בבאג 2000 לא משפיעה על חשבון הבנק של הלקוח?

ענת מאור: זאת השאלה.

ענת מאור: אני מבקשת שתשיבו בדיוק על זה.

ענת מאור: אנחנו רוצים לקבל תשובה ברורה לשאלה האם בתוך המשא ומתן שלכם עם בנק הפועלים שמתם לב לשני הסעיפים האלה, ואם לא האם אתם מתכוונים עכשיו כן.

ענת מאור: שנית, איך זה מתיישב עם זה שאתם מבקשים מהוועדה לתת גיבוי ולהרגיע את הציבור?

יואב להמן: חבל שלא עשינו את ההבחנה הזאת קודם, כי יש פה ערבוב תחומים.

יואב להמן: צריך להבהיר שהסעיף הזה - גם מנסחיו, אפילו המשפטן שניסח את הסעיף הכי דרקוני, לא התיימר.

יואב להמן: העמדה שלנו היא חד-משמעית, וזה מתקשר גם לכל מיני תרופות שמציעה חברת-הכנסת מאור, אין כל שינוי במחויבות של הבנקים ללקוחות שלהם בוודאי לא לגבי הפקדונות שלהם, חסכונות שלהם.

יואב להמן: כל חוב שחב הבנק ללקוח לא משתנה כהוא זה.

יואב להמן: ואם יש תקלה ובאיזושהי צורה השתנה משהו מבחינת הבנק, זה לא משפיע, ולא שום סעיף פטור, לא חגיגות ה2000- ולא באג 2000 לא ישנו את מחויבות הבנק.

יואב להמן: זאת נקודה אחת.

יואב להמן: הסעיף הזה מתקשר לנזקים, וגם הוא נוסח, בגין אי יכולת לתת את השירות או שירות לא טוב או שירות שגוי.

יואב להמן: אני לא אומר שאנחנו מקבלים את הדבר הזה, ולכן מוטי מטפל בסעיף הזה.

יואב להמן: אבל אין פה משהו שמתייחס לשמיטת חובות של הבנקים כלפי הלקוחות.

יאיר אורגלר: אני רוצה להוסיף, שהבורסה ערוכה ומוכנה.

יאיר אורגלר: אנחנו ביצענו ניסויים עם כל חברי הבורסה, הבנקים שיושבים פה וגם חברי בורסה שאינם בנקים.

יאיר אורגלר: הכל ערוך ומוכן.

יאיר אורגלר: אנחנו קיווינו להיות הבורסה הראשונה בעולם שמתחילה את המסחר ב2- בינואר, שזה יום ראשון, אבל לצערנו הפיקוח על הבנקים החליט שה2- בינואר זה לא יום עסקים ונצטרך להתחיל את המסחר ב3- בינואר.

יאיר אורגלר: נשאלה פה שאלה לגבי כשל מערכתי.

יאיר אורגלר: אכן יש לנו תוכנית פעולה, תוכנית תיאום, במידה ויהיה כשל חיצוני למשל בבזק וכדומה.

יאיר אורגלר: אנחנו ערוכים בתוך בניין הבורסה לקיים את המסחר ולעשות את המירב כדי שמסחר יתקיים, ולו רק במתכונת מצומצמת.

יאיר אורגלר: אנחנו ערוכים גם למקרה שיהיה כשל, כמובן לא כשל מערכתי כולל אלא כשל מקומי או חלקי.

ענת מאור: נציגת הצרכנים, בבקשה.

בתיה מילר: הרציו של סעיף הפטור מאחריות הוא באותם מקרים כאשר לבנק אין שליטה על מצב מסוים.

בתיה מילר: באג 2000 זה לא תופעה שהיא בלתי צפויה, היא הרי תופעה צפויה ומה שלא ידוע זה ההיקף שלה.

בתיה מילר: לכן אם טוענים שכל הדברים האלה לא יהיו קשורים לכשל של באג 2000, אז מדוע לא לציין את זה במפורש?

ענת מאור: כי הסעיף מנוסח הרבה יותר חמור מבחינת האזרח.

ענת מאור: הוא אומר "כתוצאה מהנסיבות שבהן אין לבנק שליטה".

בתיה מילר: אני אומרת שיש כן שליטה על הדבר הזה, מכיוון שמדובר בדבר ידוע מראש שצריך היה להיערך כלפיו.

בתיה מילר: דובר קודם על נושא שכולנו מקווים שהכל יהיה בסדר, אבל יש עדיין חשש שיהיו תלונות.

בתיה מילר: מדוע לא להיערך כבר עכשיו ולחשוב על הקמת ועדה ציבורית, שתכלול נציג של מפקח על הבנקים, משרד האוצר וארגון צרכנים כדי שאנשים לא יצטרכו ללכת לבתי משפט, אלא שתהיה כתובת מסודרת לטפל בתלונות שיגיעו ככל הנראה כתוצאה מבאג 2000?

יואב להמן: קיימת יחידת פניות הציבור של הפיקוח על הבנקים.

בתיה מילר: אני חושבת שצריכה להיות ועדה מיוחדת לעניין הזה, כי אני מניחה שיהיו הרבה תלונות.

בתיה מילר: למשל ועדה שכוללת נציג של ארגון צרכנים.

יצחק קמחי: אחד הדברים שעלו כאן זה הנושא של חוסר ודאות מבחינת הציבור.

יצחק קמחי: כולם לא יודעים.

יצחק קמחי: שמחתי לשמוע מהבנקים את הביטחון שהכל בסדר, ואני אכן מקווה שזה יהיה כך, אבל הצהרות כאלה משכנעות יותר או פחות.

יצחק קמחי: אני מציע משהו שיקל על אותה חרדה ואותה אי ודאות שאנחנו צפויים לה.

יצחק קמחי: הבנתי שימי המסחר לפני שינוי המילניום ואחריו הם ימים שהמערכת עצמה רצה, אבל הם לא ימי עסקים.

יצחק קמחי: האם אפשר באותו יום שכל לקוח יקבל דוח של מצב הנכסים שלו ב31- בדצמבר 1999, זה סוף שנה וזה דבר שהבנק מוציא בכל מקרה, וגם ב1- בחודש ייצא דוח נוסף, כאשר למעשה הלקוח יידע את מצב הדברים יום לפני ויום אחרי.

יצחק קמחי: זה ייתן אולי ודאות מסוימת, אולי ביטחון מסוים.

יצחק קמחי: בוודאי זה ייתן ראיה אם יש בעיה.

יצחק קמחי: ואז המפקח על הבנקים יוכל לבדוק את התלונות.

יצחק קמחי: זאת הצעה שלי לא בגלל שאני מומחה לעניין, ואני בטוח שההיערכות היתה נהדרת, אבל מבחינת האזרח שרואה את מצב החשבון שלו לפני ואחרי, זה ירגיע במידת מה את אי הוודאות שאנחנו נמצאים בה.

מוטי פיין: שאלת שאלת ביניים, האם טיפלנו בסעיפים הספציפיים שקראת קודם.

מוטי פיין: כפי שאמרתי בהתחלה, נתקלנו בהם לאו דווקא בטופס שאת מראה כרגע, אלא נתקלנו בזה גם בטפסים של הבקשה לעבוד באמצעות הטלפון והפקסמיליה והגענו גם לטופס הזה.

מוטי פיין: הנוסח שאת מחזיקה כרגע הוא כבר נוסח ישן, ואנחנו כתבנו לבנק על הנוסח הזה וקיבלנו נוסח חדש, שהוא הרבה יותר טוב.

ענת מאור: אני מבקשת לבדוק את הנוסח, כי אני רוצה להדגיש שטופס פתיחת החשבון הזה היה באוגוסט.

ענת מאור: אני מבקשת שתבדוק ממתי הנוסחים.

מוטי פיין: קיבלנו כבר נוסח חדש, בעקבות מה שכתבנו, ואנחנו עדיין לא מרוצים גם ממנו.

מוטי פיין: לכן היתה התכתבות נוספת, ובעצם הימים האלה אנחנו נבחן את התשובות ונראה מה נשאר מקפח ונמשיך לדרוש הלאה.

מוטי פיין: במידה ולא ניענה נפנה לבית הדין לחוזים אחידים לתקן את הבקשה שכבר הכנו.

מוטי פיין: העיקרון שלנו, מבלי להתייחס לסעיף זה או אחר, שמה שלא בשליטת הבנק נסכים, אבל מה שבשליטת הבנק אנחנו נדקדק בזה שהוא לא יוכנס לחוזה, שיהיה באחריות הלקוח.

מוטי פיין: תוכלי בוודאי לתאר לעצמך, שהמחלוקות יהיו מה זה שליטת הבנק ומה זה לא שליטת הבנק.

מוטי פיין: אנחנו מחמירים בעניין הזה, וזה העיקרון שמנחה אותנו.

מוטי פיין: אנחנו מתכוונים להיות קשוחים בעניין הזה.

יואב להמן: לגבי המחויבויות, אני מציע לא לנסח מחדש בצורה מהירה ולא ודאית, כי אנחנו עלולים לקלקל את המחויבויות של הבנקים.

ענת מאור: האם זה מתבסס על חוק שהכנסת חוקקה, חוק יסוד, הצהרות?

יואב להמן: לא.

יואב להמן: אני לא משפטן, אבל אני אומר ששום חריגה בהקשר הזה לא משנה את המעמד המשפטי של הבנקים מול הלקוחות או של הלקוחות מול הבנקים.

יואב להמן: כדאי לא לקלקל את זה, כי בנושאים האלה עלולים להתקלקל דברים.

יואב להמן: אפילו לא בדף יתרות, שיש לו מעמד משפטי כפי שהבנתי מהיועץ המשפטי שלנו, והוא לא מעמד משפטי עליון.

יואב להמן: זאת אומרת גם אם הוא ייחתם למטה, יכול להיות שנפלה בו טעות, זה לא אומר שהלקוח לא יכול לטעון שיש לו יותר כסף בבנק, בגלל ששכחו לכלול שם תוכנית חסכון.

יואב להמן: זה בכלל לא רלוונטי.

יואב להמן: לכן לא הייתי משנה היום בצורה כלשהי את המעמד המשפטי.

יואב להמן: המעמד המשפטי של הלקוחות היום הוא זה שיהיה וצריך להיות גם אחרי 2000 וגם תוך כדי מעבר.

יואב להמן: לגבי דפי היתרות ללקוחות, יש פה בהחלט אלמנט שנועד בעצם להרגיע.

יואב להמן: אנחנו בדקנו את הנושא הזה בצורה די יסודית משני היבטים.

יואב להמן: בהיבט הטכני - אין אפשרות לשלוח ללקוחות שיהיה בדואר דף מודפס ל30- לחודש, שיהיה יום העסקים האחרון לשנת 1999.

יואב להמן: אין אפשרות טכנית להפיק אותו, להדפיס אותו ולשלוח אותו ביום שישי הקצר.

יואב להמן: לכן דף יתרות חייב להיות לתאריך מוקדם, שכמובן כל הפעולות שאחריו הופכות אותו לחסר ערך.

יואב להמן: החיסרון השני של משלוח גורף לכל הלקוחות, זה כאילו הבנק עצמו אומר שמא אולי יתרות יכולות להימחק מהמאגרים, והרי הבאג הזה הוא לא וירוס ויש הגיבויים הממוחשבים והאחרים, ואין כל סיבה לחשוש.

יואב להמן: אם הבנק ישלח את היתרות האלה, יכול להיות שהוא דווקא יחזק את החשש.

יואב להמן: אגב, העליתי את השאלה הזאת בכנס מפקחים בינלאומי שהייתי בו, והסתכלו עלי בצורה די מוזרה.

יואב להמן: הדבר הזה לא נעשה במדינות אחרות, ארצות-הברית לא מעודדת את זה, הרשות המפקחת לא דורשת את זה וכנראה הבנקים גם לא יעשו את זה.

יואב להמן: לכן אם נעשה את זה יכול להיות שנהיה אור לגויים, אבל נהיה ייחודיים.

יואב להמן: יחד עם זה, יש פה שאלה תפעולית הפוכה.

יואב להמן: כפי שנאמר, נערכו עם דיו ועם נייר.

יואב להמן: אם באמת כל הלקוחות ירצו לקבל דף יתרות ל30- בדצמבר וכולם יבואו בתאריך הזה לעדכנים, עלול להיות לחץ.

יואב להמן: אם יסתמן כזה לחץ, יכול להיות שכדאי לחסוך מהלקוחות את הטירחה הזאת.

יואב להמן: לצורך כך, ונראה לי שזאת תהיה הגישה שלנו, כדאי שהבנקים יהיו ערוכים לאפשרות כזאת, ואם יסתמן ביקוש גובר מעבר לסביר של לקוחות לדף היתרות, יכול להיות שיהיה יותר נוח לבנק לשלוח באופן יזום דף יתרות מעט יותר מוקדם, והכוונה היא כמובן לסוף נובמבר אמצע דצמבר.

יואב להמן: חלק מהבנקים כבר החליטו להפיק את הדברים ולהשאיר אותם או במחשב מוכן להדפסה או אפילו במעטפות מוכן למשלוח.

יואב להמן: אבל אקט של משלוח יזום עוד לא הוחלט.

ענת מאור: אני רוצה לסכם סיכום ביניים.

ענת מאור: בתחום ההיערכות הטכנית הוועדה שמעה דיווח מאוד חשוב, עם השאלות שהופנו על-ידי חברי-הכנסת.

ענת מאור: בתחום הציבורי והמשפטי אני אומרת לכם באחריות רבה, ולא מתוך עמדת מוצא מוקדמת, שאין לנו מנדט לומר לציבור שהכל יהיה בסדר, כי אנחנו מוכרחים לקבל עוד תשובות.

ענת מאור: אני רוצה לקבוע את הדברים הבאים.

ענת מאור: ראשית, טופס ההחתמה של פתיחת עובר ושב.

ענת מאור: אני מבקשת לקבל מכל ששת הבנקים שנמצאים פה טופס כזה, ומבנקים נוספים לפי שיקול איגוד הבנקים.

ענת מאור: זה לא הוגן שאנחנו מדברים רק על בנק הפועלים, בעוד שייתכן מאוד שיש טופסי החתמה מקבילים גם לבנקים אחרים.

ענת מאור: אנחנו שומעים שיש מחלוקת על חוזה עם בנק לאומי.

ענת מאור: אני לא יכולה להסתפק בעובדה שמוטי פיין אומר לנו שהם נמצאים בהליך שגרתי של טיפול בין הבנקים לבין יחסי בנק-לקוח במסגרת של בתי דין לחוזים אחידים, שכן אם התהליך הזה לא ייגמר תוך חודשיים וחצי, לי אין תשובה.

ענת מאור: אני מבקשת לדעת מה קורה עם הסעיפים הללו, לרבות הסעיפים שקראתי בחוזה.

מוטי פיין: חלק תוקן.

ענת מאור: אני מבקשת לקבל את התאריך.

ענת מאור: בהתחלה נאמר לי בטלפון שכבר לפני שישה חודשים זה תוקן, ולכן שמחתי לקבל את הטופס מאוגוסט האחרון.

ענת מאור: אני מדברת על שני סעיפים בטופס העובר ושב, 2.1 בעמוד 6 והשני פרק 12 סעיף 1.4.

מוטי פיין: סעיף 1.4 כבר תוקן.

ענת מאור: 15 באוגוסט 1999 זה לפני חודש וחצי.

ענת מאור: הפנייה השנייה היא לדעת מהפיקוח על הבנקים מה קורה במצב של אי השלמת תהליך בין הבנקים לבין סעיפים שעל דעת המפקח על הבנקים הם סעיפים מקפחים.

ענת מאור: אנחנו רוצים אינפורמציה באילו סעיפים מדובר בבנקים אחרים.

ענת מאור: שלישית, לגבי היידוע.

ענת מאור: אני חושבת שמה שאמר יואב להמן זאת שאלה רצינית.

ענת מאור: אני מודיעה מראש שבשבוע הבא תהיה ישיבה ביום שלישי בשעה 12:30, עם התשובות.

ענת מאור: השאלה היא האם לא כדאי להיכנס למהלך יזום של יידוע על היתרות.

יואב להמן: התלבטנו בזה כבר זמן ארוך וכמעט היתה לנו החלטה לעודד את הבנקים לשלוח, עד שהתברר לנו שאנחנו נהיה כנראה המדינה היחידה בעולם שעושה את זה.

יואב להמן: חשבנו שאולי בכל זאת לא כל החכמה היא אצלנו.

ענת מאור: אני מבקשת בדיקה חוזרת, גם לי אין עמדה אחידה.

יואב להמן: אין הרבה מדי שהתווסף, למעט השאלה האם הציבור רוצה את זה או צריך את זה.

יואב להמן: מבחינת הבנקים לא היה סירוב לעשות את זה במובן שזה לא נוח או יקר.

יואב להמן: הבעיה היא האם זאת לא שגיאה.

ענת מאור: כולנו בעד יצירת האיזון בין מחויבות מוחלטת של הבנקים לבין הרגעה ואי יצירת פאניקה.

יואב להמן: ביתרות האלה אין נגיעה למחויבות.

יצחק קמחי: אבל זה סוף שנה, תמיד נותנים דוח בסוף שנה.

יואב להמן: אנחנו ניתן אותו.

אבי בן-חמו: אני נציג בנק הדואר.

אבי בן-חמו: גם אנחנו ערוכים.

אבי בן-חמו: לגבי התמציות, אנחנו החלטנו לשלוח ב27- בדצמבר תמצית חשבון לכל הלקוחות.

אבי בן-חמו: אני מניח שחלק נכבד מהלקוחות לא יבצע פעילות מה27- בחודש עד ה31- בחודש, זה אפילו מופיע בחלק מהמדריכים לקראת 2000, לא לבצע פעילות בנקאית לקראת סוף דצמבר.

אבי בן-חמו: אני מניח שהיתרה שתהיה שם תהיה יתרה שנכונה גם ל3- בינואר 2000.

אבי בן-חמו: זה גם ירגיע וגם יגביל את האפשרות שלקוחות יבואו לבנקים להוציא דף חשבון.

ענת מאור: הסעיף האחרון, באותו העניין של התחייבות מהותית, אני נוטה לקבל את גישתו של יואב להמן.

ענת מאור: אנחנו לא רוצים לערער על סדרי עולם ויש אמנה בסיסית שהיא מאוד חשובה, ובכל זאת אני מבקשת לקבל מהיועצים המשפטיים תשובה לשאלה על מה מתבססת אותה מחויבות בסיסית, אותה אמנה, ובעיקר מה משמעות החתימה של אותה אזרחית ואותו אזרח שחתמו לבנק הפועלים שהם פטורים מכל אחריות.

ענת מאור: גם אנחנו נבוא עם חוות דעת משפטית משלנו.

ענת מאור: אני רוצה לקרוא שוב את הסעיף: "פטור מאחריות בנסיבות מסוימות - אנו פוטרים את הבנק מכל אחריות בגין כל נזק, הפסד, הוצאות ותשלומים העלולים להיגרם לנו במישרין או בעקיפין כתוצאה מנסיבות שעליהן אין לבנק שליטה".

ענת מאור: האם האזרח יצטרך לתבוע את הבנק, או שזה יהיה ברור מאליו שלמרות שהוא חתם על זה, לדעתי לא בדין, אותה אמנה גוברת והם לא יצטרכו ללכת לאף משפט.

יואב להמן: אני מבקש לעשות הבחנה לא בין אם יש שליטה או אין שליטה.

יואב להמן: אם היתה הפסקת חשמל וכל הבשר במקרר שלי הופשר, האם חברת החשמל אחראית או לא אחראית לפצות אותי על הבשר שהופשר?

יואב להמן: זה סיפור אחד.

יואב להמן: ואלה נזקים שנגרמו לי כתוצאה מהפסקת החשמל.

יואב להמן: זאת אומרת, אם אני לקוח של הבנק, רציתי לעשות פעולה ולא יכולתי לבצע אותה בגלל כל סיבה שהיא, שהבנק הבטיח לי שאני אוכל לעשות את הפעולה וכשבאתי לעשות אותה לא הצלחתי ונגרם לי נזק.

יואב להמן: תבע אותי הספק שלי על זה שלא שילמתי לו את הכסף.

יואב להמן: אלה דברים שקטונתי מלהיכנס בסוגיה המשפטית על מי הנזק, האם על הבנק, על הספק, על הלקוח, אני לא יודע על מי.

יואב להמן: אני מדבר על דבר הרבה יותר בסיסי, ששום נזק, בוודאי לא נזק שקשור לבאג 2000, לא יפטור את הבנק מהמחויבות שלו להחזיר את הפיקדון או החיסכון בתוספת הריבית, ולא אכפת לנו איזה כשל היה לו.

יואב להמן: אגב, היתרות מתייחסות רק לדבר הזה, ולכן זאת ירייה בכיוון הלא נכון מבחינת הנזקים.

ענת מאור: בהנחה שאתה צודק, זאת מחויבות בסיסית שלוועדה אין כל עניין לערער עליה.

ענת מאור: אני מבקשת לדעת אם אדם חתם על סעיף שנקרא "סעיפים מקפחים", מה הדין של אותה חתימה שלו, האם אז חובת התביעה וההוכחה היא עליו או המערכת הבנקאית מראש מבטלת את החתימה שלו.

ענת מאור: אנחנו מסיימים את הישיבה הזאת, לא מסכמים את הנושא.

ענת מאור: בשבוע הבא ההיבט יהיה משפטי ציבורי.

ענת מאור: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.