הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, כנסת 15, פרוטוקול מספר 3, 1999-08-03 10:15

ענת מאור: בוקר טוב לכולם.

ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבתה של הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, בקרוב ועדת המדע, התרבות והספורט.

ענת מאור: יש לנו היום על סדר-היום שני נושאים: האחד, היערכות ישראל לבאג 2000, והשני, רומן וירטואלי באינטרנט.

ענת מאור: חברי הכנסת הנוכחים: חבר הכנסת אליעזר כהן וחבר הכנסת ליצמן.

ענת מאור: נמצא אתנו חבר הכנסת לשעבר פרופ' אלכס לובוצקי, שריכז את הנושא בוועדת המדע הקודמת, בוועדת משנה.

ענת מאור: ועדת המשנה קיימה כעשר ישיבות.

ענת מאור: אנחו מצווים ואחראים על ההיערכות המקצועית הנדרשת, ולכן כבר הודעתי, על דעת חברי הוועדה, שהוועדה לא יוצאת לפגרה.

ענת מאור: תאריך 1 בינואר 2000 לא יידחה, ואנחנו לא יכולים רק ב-4 באוקטובר להתחיל לשבת.

אליעזר כהן: המדע לא יכול לנוח.

ענת מאור: לפחות באג 2000 לא יכול לנוח.

ענת מאור: אם כן, אנחנו נקיים ישיבות ונפעל לאורך כל הפגרה בנושא של באג 2000 או בנושאים דחופים אחרים שיהיו.

ענת מאור: אנחנו מברכים את מנכ"ל משרד ראש הממשלה החדש, מר יוסי קוצ'יק, על קיום ישיבת ממשלה בנושא זה לפני שבוע וחצי, ישיבה ראשונה.

ענת מאור: בישיבה הבאה נארח את המנכ"ל עצמו, שכן הוועדה חייבת לקבל דיווח שוטף, ומהמנכ"ל.

ענת מאור: עם זאת, לא רצינו לחכות עד לגמר ההיערכות.

ענת מאור: אני רוצה לסיים את הפתיחה ולומר: אנחנו נשב עד 11:30, אני מתנצלת על האיחור הקל.

ענת מאור: אנחנו לא נשמע דוח על מה שהיה בכנסת הקודמת, לא כי הוא לא חשוב, זה פשוט נמצא בפרוטוקול.

ענת מאור: אנחנו נפתח בדיווח קצר, מקסימום עד 7 דקות, לגבי ההיערכות של הממשלה, מה קורה בכל ההיבטים.

ענת מאור: על כך יגיב פרופ' אלכס לובוצקי.

ענת מאור: לאור הנסיון שלך תגיד מהן ההמלצות שלך לוועדה ולמומחים במשרדים השונים, מה עלינו לעשות בחמישה החודשים שנותרו, מהיום ועד ל-1 בינואר 2000.

ענת מאור: אחרי כן הדיון יהיה פתוח למומחים ולאנשי תקשורת ולכל מי שמעוניין לשאול ולהגיב.

ענת מאור: תודה רבה.

אריה רסלר: אני אסקור את הפעולות השוטפות שהתבצעו עד היום, ואני אדגיש גם את החידושים בנושא.

אריה רסלר: קודם כול, משרד ראש הממשלה מרכז את הדיווחים של כל משרדי הממשלה, על-פי החלטת הממשלה מאוגוסט 1998.

אריה רסלר: המשרד מנסה על-פי הדיווחים למצוא את המקומות שהטיפול בבעיה הוזנח, או שיש להאיץ את הטיפול, מקומות שלא קיבלו אחריות מיניסטריאלית על גופים שנמצאים תחת אחריותם, נושאים שנפלו בין הכסאות, נושאים שמשותפים למספר משרדים ומאפשרים טיפול מרוכז, וכמובן כל מיני בעיות ספציפיות נקודתיות.

אריה רסלר: הוקמו ועדות ענפיות - הוקמה ועדה לתשתיות לאומיות, אשר בראשה עומד מנכ"ל חברת החשמל, מר רפי פלד, ובהשתתפות נציגי משרד התשתיות, מל"ח וגופי התשתיות השונות.

אריה רסלר: קיימת ועדה לרשויות המקומיות.

אריה רסלר: זהו גוף מטה שמרכז את הטיפול ברשויות המקומיות בכלל, ולאור העובדה שיש הזנחה בטיפול ברשויות הבינוניות והקטנות, הגוף הזה עושה מאמצים ניכרים כדי להדביק את הפיגור, לפחות בנושאים הקריטיים.

אריה רסלר: משרד ראש הממשלה מבצע פעולות של מידע והסברה, מנוהל אתר ממשלה באינטרנט בשיתוף היל"ה, באתר הזה קיים חומר מקצועי מפורט למי שמעוניין, וכמובן דיווח של המשרדים על ההיערכות שלהם לנושא באג 2000.

אריה רסלר: האתר הזה יכול לשמש גם את המשתמשים שרוצים לדעת מה נעשה אצל השכנים שלהם, וכמובן אם יש צורך בידע מקצועי ספציפי, ניתן למצוא אותו באתר.

ענת מאור: למתי מתוכנן מסע ההסברה הזה?

אריה רסלר: מסע ההסברה הזה, לעסקים קטנים ובינוניים, צריך לצאת כבר בימים אלה לדרך.

אריה רסלר: מתוכנן מסע הסברה למשקי בית, כאשר למסע ההסברה הזה תוכן חוברת להיערכות משק הבית לנושא באג 2000, על כל האספקטים של ההיערכות.

אריה רסלר: אנחנו לא מדברים על כך שצריך לשדרג את המקרר או את מכונת הווידאו, אלא אנחנו מדברים על מצב של אפשרויות לכשלים מזעריים פה ושם, שמשק הבית צריך להיות ערוך להם.

ענת מאור: למתי מתוכנן מסע ההסברה למשקי הבית ובאיזה היקף?

אריה רסלר: בתאריך מאוחר יותר, לקראת אוקטובר 1999.

אריה רסלר: אנחנו לא חושבים שההכנות של משקי הבית הם הכנות ממושכות.

ענת מאור: באיזה היקף?

ענת מאור: זה יגיע לכל משפחה בישראל?

אריה רסלר: התכנון הוא, שלכל משפחה בישראל תגיע חוברת מידע.

אריה רסלר: כמובן, המסע הכללי בנושא הסברת באג 2000 ינוהל גם בכלי התקשורת.

אריה רסלר: זה מסע שכבר החלו בהיערכות אליו הגופים התשתיתיים הגדולים, שעיקרו ההיערכות שלהם בנושא באג 2000 ודיווח על ההיערכות שלהם.

אריה רסלר: הוועדה הזאת, וגם הוועדות האחרות, יתחילו להתכנס, במקום אחת לשלושה חודשים, אחת לחודש.

ענת מאור: מר רסלר, לכאורה צריך לברך, במקום פעם בשלושה חודשים פעם בחודש, אבל אנחנו היום ב-3 באוגוסט.

ענת מאור: זאת אומרת, שמתכוונים לקיים ארבע ישיבות בלבד.

ענת מאור: זה מה שעולה מהדברים שלך כרגע.

אריה רסלר: הכוונה היא לקיים את שלוש הישיבות הראשונות אחת לחודש, ואחר כך להגביר את הקצב.

ענת מאור: אחר כך נתייחס, אבל אני כבר רוצה לומר, שנראה לי פשוט תמוה, שבצרכים כאלה - ונשמע גם את חוות דעתו של פרופ' אלכס לובצקי - אתם מתכוונים חודש שלם לא להתכנס, ולא לעמוד עם יד על הדופק על הביצוע.

אריה רסלר: הפעילות שלנו לא ממתינה לכינוסי הוועדות.

אריה רסלר: אנחנו מבצעים פעילות שוטפת לאור דיווחי המשרדים ולאור ממצאי הניתוח שלנו, ובאותו רגע שאנחנו צריכים לבצע פעולה, נעשית מיד פנייה למשרד.

אריה רסלר: לכן ביקשנו שהתשובות של המשרדים, שעד היום ניתנו אחת לחודש וחצי, שהמשרדים ייתנו את התשובות שלהם מקסימום לאחר שבוע, כאשר אנחנו מצפים גם לקבל תשובות בעל-פה, ואנחנו ניגשים לגופים שיש איתם בעיות ומבררים נושאים ומאיצים טיפול במידת הצורך.

אריה רסלר: אני יכול להתחיל להעלות נושאים שעלו מאז ישיבת המדע האחרונה.

ענת מאור: איפה נקודות האכילס בעיניך?

אריה רסלר: יש מספר נקודות.

אריה רסלר: יש לנו תחושה לא טובה לגבי ההתקדמות בשע"מ, שזה הגוף שמבצע את העיבודים עבור מס-הכנסה ועבור המכס לעניין מסוים.

אלכס לובוצקי: את זה הציבור ישמח לשמוע.

אריה רסלר: הציבור שמח, אבל צריך לדעת שמס הכנסה גם מחזיר החזרים שמגיעים לעצמאים, וגם הפעילות הזאת עלולה להתעכב.

ענת מאור: מה עם הרשויות המקומיות?

אריה רסלר: ברשויות המקומיות יש תלונה של גוף המטה על כך שחלק מהרשויות לא עונה בזמן, או לא עונה בכלל.

אריה רסלר: לדוגמה, אגודות מים שונות.

אריה רסלר: בישיבה האחרונה של ועדת-העל שבמשרד ראש הממשלה הוחלט שתיעשה פנייה אישית לאנשים הנוגעים בדבר ברשויות המקומיות, או באגודות המים.

אריה רסלר: הדרג הפונה יעלה, זאת אומרת, אם צריך יהיה לשלוח מכתב משר הפנים או ממנכ"ל משרד ראש הממשלה או ממנכ"ל משרד הפנים, זה יהיה הדרג הפונה, כדי להאיץ שם את התהליכים.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: נחזור אליך אחר כך בהקשר לשאלות.

ענת מאור: פרופ' אלכס לובוצקי, קודם כול, אני רוצה להוקיר אותך על עבודתך, אומנם לא הייתי חברה בוועדה, אבל לאור הקריאה בפרוטוקול ראיתי את העבודה המסורה בתור רשות מפקחת.

ענת מאור: אנחנו רוצים להאזין לעצות לקראת ה-1 בינואר.

אלכס לובוצקי: קודם כול, אני שמח שבחרת בנושא הזה כנושא ראשון ומשמעותי, מפני שאנחנו באמת נכנסים לתקופה הקריטית.

אלכס לובוצקי: במידה מסוימת פעילות ועדת המדע בנושא הזה, ובכלל של הממשלה, מאוד משתנה עכשיו, במידה מסוימת זו נקודת השינוי.

אלכס לובוצקי: יש מערכות שלגביהן, אני אומר במפורש, לא נורא ולא צריך להיכנס להיסטריה.

אלכס לובוצקי: הבאתי לכאן הרבה פעמים דוגמאות.

אלכס לובוצקי: אפשר לקחת גם איזו רמת סיכון.

אלכס לובוצקי: השתמשתי בדוגמה שאם המחשבים בבתי הספר של הילדים שלי לא יעבדו, גם אם זה ייקח כמה חודשים עד שיתקנו אותם, ויהיה מחסור בטכנאים, השמים לא ייפלו, אבל אם מכשירי הנשמה בבתי חולים לא יעבדו, העניין יהיה קריטי.

אלכס לובוצקי: שוב, אני רוצה לחזור ולהדגיש, וחשוב שזה ייאמר ברמה הציבורית: איש לא יודע מה באמת רמת החומרה של הבעיה שאנחנו דנים בה.

אלכס לובוצקי: צריך להיזהר מהליכה לכל קיצוניות, לא לקיצוניות שמזלזלת בבעיה, כפי שזה קורה במספר מדינות, כולל במדינות מפותחות כמו צרפת, ששם יש התייחסות לבעיה כבעיה שולית, והם מתייחסים לעניין כהיסטריה אמריקנית, וגם לא ללכת אולי לקיצוניות האמריקנית, ששם קיימת רמה של היסטריה.

ענת מאור: אנחנו רק במקום ה-12.

אלכס לובוצקי: לא, זה דורג לפי קבוצות, כאשר לא היה דירוג פנימי בקבוצה.

אלכס לובוצקי: אנחנו אחת מתוך 12 מדינות.

ענת מאור: בכל אופן, לפי המידע שהועבר אלי, הפער בהיערכות בינינו לבין אנגליה או ארצות-הברית הוא עדיין גדול מאוד.

אלכס לובוצקי: לגבי ארצות-הברית אני חושב שיש לנו מספר יתרונות.

אלכס לובוצקי: בארצות-הברית המערכת הרבה יותר מבוזרת - לנו יש מספר יותר קטן של בתי חולים - וקשה להם מאוד לשלוט על כך.

אלכס לובוצקי: לנו יש נכס נוסף, ועליו אני רוצה לדבר, וזו העובדה שיש לנו מערכת של מל"ח, וברוב המדינות לא קיימת מערכת דומה.

אלכס לובוצקי: דווקא הבעיות הביטחוניות שלנו הן לעזר בנושא הזה, משום שיש לנו מערכת שתוכל לטפל בכשלים.

אלכס לובוצקי: כמובן צריך לדחוף עוד בנושאים שאפשר, ואלה: רשויות מקומיות קטנות ובינוניות, עסקים קטנים - הם עוד יכולים לעזור לעצמם.

מיכאל איתן: מעניין אותי לשמוע מה בדיוק השוני.

מיכאל איתן: גם כאן יש פוליטיקה?

אליעזר כהן: חבר הכנסת מיקי איתן חשב עד עכשיו שבמדע אין פוליטיקה.

מיכאל איתן: חשבתי כך, אבל אני רואה שגם כאן יש.

מיכאל איתן: אני מבין שאתה צלצלת לאהוד ברק, וברק צלצל ליוסי קוצ'יק, ומיד השתנו סדרי בראשית, אז תספר לנו מה קרה.

מיכאל איתן: חוצפה כזאת.

ענת מאור: ההערה נשמעה בפרופורציה, תוריד את המלים הנוספות.

אלכס לובוצקי: גם אתה יודע שהיו לנו הרבה בעיות בנושא הזה, כאשר אולי זה לא הגון שאני אומר בנוכחותך, שבמידה מסוימת אתה מתנהג כמו הרב בבית הכנסת שצועק על אלה שבאים, למה אחרים לא באים.

אלכס לובוצקי: מבחינה מסוימת אתה היית היוצא מן הכלל בממשל הקודם.

מיכאל איתן: אני גם לא רואה את יוסי קוצ'יק פה.

מיכאל איתן: כל הזמן אתה התרעמת על כך שמנכ"ל משרד ראש הממשלה לא מגיע, איפה הוא עכשיו?

מיכאל איתן: למה עכשיו אתה לא מתרעם?

ענת מאור: חבר הכנסת איתן, ברשותך, אני מבקשת לאפשר לפרופ' לובוצקי להמשיך בסקירה.

מיכאל איתן: עם כל הכבוד, זה לא נושא לפוליטיקה.

ענת מאור: הערתך נשמעה.

ענת מאור: עכשיו אנחנו שומעים לגופו של עניין.

אלכס לובוצקי: אני מתנצל, נמחק את זה, אני מבקש למחוק מהפרוטוקול, חבר הכנסת מיקי איתן, זה באמת כבר לא חשוב.

אלכס לובוצקי: מה שחשוב עכשיו זה באמת לעבוד על תוכניות הכשל והכנה לנושא הזה.

אלכס לובוצקי: כאן יש לנו, מצד אחד, מזל, ומצד שני, בעיה.

אלכס לובוצקי: המזל הוא שהמועד נופל בליל שבת, מבחינה מסוימת זה טוב, משום שהמשק נמצא ברמת פעילות נמוכה יותר, וזה יקל בהרבה מאוד היבטים על הטיפול בבעיה.

אלכס לובוצקי: אבל קיימת הבעיה הדתית- הלכתית.

אלכס לובוצקי: לחלקה יש פתרונות, ואני חושב שלא תהיה בעיה בהקשר הזה לקבל מהרשויות המוסמכות היתרי עבודה בשבת, משום שבהחלט יש מצב אמיתי של חשש פיקוח נפש, וחשש פיקוח נפש מספיק כדי להפעיל מערכות מסויימות.

אלכס לובוצקי: אבל כפי שהרבה פעמים קורה במקומותינו, לא תמיד קל להבחין בין נושאים שהם אכן פיקוח נפש לבין נושאים אחרים, ואני צופה בעיות מסוימות בנושא הזה.

אלכס לובוצקי: בעיה אחרת שאנחנו מצפים לה היא, שמאחר ואותו תאריך הוא תאריך משמעותי מאוד בעולם הנוצרי אנחנו צופים שיגיעו לכאן הרבה מאוד תיירים, או לפחות כך אנחנו חושבים.

אלכס לובוצקי: בשיחות שהיו לי בשבועות האחרונים עם מספר אנשים שחוקרים את נושא באג 2000 בארצות-הברית, יש להם סברה אחרת.

אלכס לובוצקי: הם טוענים שבגלל רמת המודעות הגבוהה שקיימת שם ורמת ההיסטריה, אנשים יחששו לצאת מהבתים למסעות, דבר שעלול לפגוע בתיירות הצפויה לישראל.

אלכס לובוצקי: לטענתם - לא בדקתי זאת, יכול להיות שגורמי תיירות יוכלו כבר לדווח על כך - היקף ההזמנות לטיולים לארץ לאותה תקופה היא לא כפי שהיה צפוי, אבל יכול להיות שמוקדם לקבוע.

אלכס לובוצקי: זה תאריך רגיש, יכול להיות שכל משוגעי העולם עלולים להתכנס לכאן באותו תאריך.

אלכס לובוצקי: זה גם תאריך שיש בו חג מוסלמי.

אלכס לובוצקי: בקיצור, נופל עומס רב על המערכות באותם ימים.

אלכס לובוצקי: ולכן, הכנת תוכניות הכשל היא בהחלט מבצע מאוד משמעותי, ואני חושב שמשטרת ישראל, מל"ח, וכל הגופים המופקדים צריכים להיות במודעות גבוהה לנושא הזה.

אליעזר כהן: חבר הכנסת מיכאל איתן, ביקשנו למחוק מהפרוטוקול את ההערה.

מיכאל איתן: אני מבקש שהיא תהיה בפרוטוקול.

מיכאל איתן: הישיבה הזאת מתקיימת לא מפני שפרופ' לובוצקי צלצל לאהוד ברק, ואהוד ברק אמר ליוסי קוצ'יק שצריך לנהל את הישיבה הזאת.

מיכאל איתן: היא מתכנסת מפני שהיו פניות שלי ליוסי קוצ'יק וראיתי שהוא לא מגיב, אז נאלצתי להגיש הצעה לסדר-היום, והכנסת התכנסה, והערתי את תשומת לב המליאה לכך שהנושא הזה היה בטיפול ופיקוח פרלמנטרי.

מיכאל איתן: ויפה עשתה חברת הכנסת ענת מאור, יושבת-ראש הוועדה, שבעקבות הדיון במליאה, והחלטת המליאה לכנס את הוועדה הזאת, היא כינסה את הוועדה.

מיכאל איתן: נעבור הלאה.

מיכאל איתן: הנקודה המרכזית כרגע, כשאני יושב מול הפורום הזה, זה לא לתת הרצאות, כי האנשים שיושבים פה, כולם מכירים את התורה הזאת ועוסקים בה.

מיכאל איתן: כרגע אנחנו נמצאים בשלב שצריך לקבל דיווחים, כל אחד ידבר על הבעיות שלו מנקודת הראות שלו, ובגדול אני מקבל את הסטת עיקר הפעילות לנקודה של תוכניות ההמשך, כניסת מל"ח לתמונה ובדיקה מה צריך לעשות על מנת להיות מוכנים באותה נקודת זמן למקרים של כשל מערכות.

מיכאל איתן: אלה הדגשים שעליהם צריך לעבור.

מיכאל איתן: אני רוצה מאוד להודות למר רסלר, היעץ החיצוני, שהוזמן ומייצג פה את הוועדה, שעושה בעצם מה שצריכה לעשות הוועדה הזאת, מה שהיא צריכה לעשות בכינוס כל הגורמים, צריכה לעשות הממשלה ומנכ"ל משרד ראש הממשלה.

מיכאל איתן: גם המנכ"ל הנוכחי כמו המנכ"ל הקודם, כנראה לא מתייצב לישיבות הוועדה.

מיכאל איתן: הם לא רואים בזה דברים כל כך קריטיים, אבל אני רואה פה את דרורית שטינמץ, שהיא המייצגת את המנכ"ל, ואני מקווה מאוד שנשמע ממנה איך מתבצעת פעולת המעקב של הוועדה הממשלתית מבחינת הדיווחים והתוכניות שלכם וכן הלאה.

דרורית שטינמץ: פספסת את החלק הזה.

דרורית שטינמץ: מר אריה רסלר נתן סקירה מלאה על כל מה שנעשה מבחינת פעילות המשרד.

מיכאל איתן: אריה רסלר מייצג את הצד המקצועי, את מייצגת את מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

מיכאל איתן: המבנה של המעקב, כפי שאנחנו בנינו, היה של פיזור האחריות.

מיכאל איתן: מנכ"ל משרד ראש הממשלה הוא הכתובת שצריכה לקבל בעצם את האחריות לכל המשרדים הממשלתיים, ולהעיר למי שלא כל כך בסדר.

מיכאל איתן: השאלה היא אם אתם מרוצים והכול בסדר.

דרורית שטינמץ: אכן, כך נעשה, אנחנו ממשיכים בדרך הזאת.

דרורית שטינמץ: נוסף לכך, כמו שאריה רסלר סיפר, הקמנו ועדת-על נוספת, שבעצם היא תעבוד על הבעיות המרכזיות במשק.

דרורית שטינמץ: מאחר שמנכ"ל משרד ראש הממשלה לא מתעסק אך ורק בבאג 2000, אז הגורמים האחרים שמבינים הרבה יותר ממנו בנושא, עזרו לו לקבל את ההחלטות ולהוביל את המשק למוכנות.

אליעזר כהן: דרורית שטינמץ מרכזת את נושא באג 2000 במשרד ראש הממשלה למי שלא יודע.

אליעזר כהן: אני, למשל, לא ידעתי.

אריה רסלר: חבר הכנסת מיכאל איתן, אם שמת לב היתה התפתחות במהלך השלוש שנים וחצי האחרונות בנושא של לקיחת האחריות המיניסטריאלית במובן הכולל שלה.

אריה רסלר: בהתחלה היה נדמה לכל משרד שהוא מטפל רק בתחום שלו.

אריה רסלר: משרד האוצר בשלב הראשון לא היה ברור לו לאיזה עומק נכנסים בנושא הזה, והנושא הזה הלך והתפתח עם הזמן, זה בתהליך הדרגתי.

אריה רסלר: כרגע אנחנו אומרים למשרדים, שהאחריות שלהם היא לא רק על המשרד על עצמו, אלא גם על הגופים הסטטוטוריים, המפוקחים על-ידם, יותר מזה, גם על הגופים - - -

מיכאל איתן: זה נאמר בהחלטת הממשלה ביולי 1998.

אלכס לובוצקי: כבר ב-1996 זה נאמר.

מיכאל איתן: לא.

מיכאל איתן: ב-1996 התייחסו רק לתוכניות מחשב לא משובצות, ולא לגופים המפוקחים.

מיכאל איתן: המלה "הגופים המפוקחים" מופיעה בהחלטה של 1998.

אריה רסלר: יש תהליך שהתפתח גם לגופים הפרטיים, שיש להם השלכות משקיות רחבות היקף, ושנמצאים בתחום הפעילות של אותו משרד.

אריה רסלר: לדוגמה, משרד החקלאות - גופים חקלאיים; המשרד לאיכות הסביבה - בנושא של מפעלים עם פוטנציאל זיהומי.

אריה רסלר: אנחנו שואפים לכך שמשרד התעשייה והמסחר יטפל גם ברשתות השיווק.

אריה רסלר: בפעם האחרונה לא כל כך זכינו להיענות.

אריה רסלר: כך שהתהליך כולל גם את הגופים הפרטיים שיש להם השלכה משקית רחבה.

אליעזר כהן: תודה רבה.

אליעזר כהן: ארנון בן-עמי, בבקשה.

אבי הר-אבן: אני מבקש לשאול שאלה עד שהוא יגיע למיקרופון.

אבי הר-אבן: ישנן שתי שיטות לטיפול בבאג 2000: האחת, טיפול מקומי, בודקים אם יש תקלה או לא.

אבי הר-אבן: ויש טיפול הרבה יותר יסודי, שכולל את מה שיקרה ב-2001 ו-2002.

אבי הר-אבן: האם בהתייחסות של הגופים השונים היתה בדיקה שהטיפול יהיה לכל האורך ולאו דווקא בינואר 2000?

אריה רסלר: יש סדרה שלמה של תאריכים שמועדים לפורענות, שמגיעים עד 2004 אפילו.

אריה רסלר: הצ'ק ליסט הזה עומד לנגד עיניו של כל גוף וגוף שמתעסק בנושא הזה.

אבי הר-אבן: יש גופים שהסתבר מהשאלות שהם לא בדיוק טיפלו לכל האורך, אלא רק עשו פץ' ספציפי.

ארנון בן-עמי: אתאר בקצרה מה עשינו עד היום ובעיקר ארחיב קצת את הדיבור על ההיערכות המל"חית מהתקופה הנוכחית למעשה עד ליום הבאג.

ארנון בן-עמי: נוסף לכך עסקנו במיפוי של כלל המשק, משולב עם מיפוי שנעשה במשרד ראש הממשלה כתוצאה מהדיווחים.

ארנון בן-עמי: אבל בעצם עסקנו במיפוי פרטני שלנו בכל הרשויות על מנת לאסוף חומר, כדי שנוכל להכין תרחישי כשל ארציים, היה והתוצאה תהיה תוצאה של כשל מערכתי.

מיכאל איתן: הייתם אמורים לקבל תקציב של 600,000 שקל.

ארנון בן-עמי: את התקציב עדיין לא קיבלנו, אבל אני מריץ את המערכת, אני לא יכול לעצור אותה.

ארנון בן-עמי: אני מקווה שהדברים האלה ייפתרו בהקדם, וזו נקודה מאוד נכונה, כי כל ההיערכות שלנו, הספציפית, לטפל בתוצאות של באג 2000 לא תוכננה בתוכנית העבודה השנתית של מל"ח, ולכן דרשנו תוספת תקציב, ואני מקווה מאוד שמשרד ראש הממשלה ישיג את התקציב ויטפל בנושא הזה.

ארנון בן-עמי: לאחר הכנס הזה ב-29 באוגוסט, אנחנו נקיים תרגיל מחשבת ב-12 באוקטובר, תרגיל של יום שלם, שבו ננתח שלושה תרחישי כשל מתוך כלל התרחישים שעיבדנו.

ארנון בן-עמי: נבצע בתרגיל הזה את שלושת תרחישי הכשל.

ארנון בן-עמי: בתרגיל הזה נבצע סיעור מוחות יחד עם הגורמים השונים, כולל כמובן משטרת ישראל ונציגים של הצבא, משרדי הממשלה והרשויות הרלוונטיות.

אליעזר כהן: התרחישים האלה כוללים סימולציות ממוחשבות.

ארנון בן-עמי: הם כוללים סימולציות.

ארנון בן-עמי: אני לא מבצע סימולציות ממוחשבות, לא מצאנו את הצורך לבצע את זה.

ארנון בן-עמי: יש לנו מערכת שלמה של אנשים שעוסקים בחקר ביצועים וניתוח מערכות, שכרנו שירותים של חברה ואנשים שעוסקים בזה, כולל הבנה בתחום המחשוב והבנה בעיקר בתחום הניהולי-ארגוני, המערכתי.

ארנון בן-עמי: למשל, אנחנו נעזרים רבות בחברת החשמל, שיצרה לעצמה תרחישי כשל, גם מקומיים וגם תרחישי כשל בינה לבין המערכות האחרות.

ארנון בן-עמי: ואנחנו לוקחים את כל החומר הזה, כולל תרחישי כשל ממשרד הבריאות וממשרדי ממשלה אחרים, אנחנו יושבים על זה עם צוות המשתתפים, ומוציאים מתוכן את תרחישי הכשל הארציים שנראים לנו הכי מאוזנים, אם ניתן לומר, כמו שהוגדר פה, לא קיצוניים מדי, מצד אחד, ולא מזלזלים ונוטים לקיצוניות השנייה, מצד שני.

מיכאל איתן: חשבתם על תיאום ויצירת איזו בקרה עם יפן ואוסטרליה?

מיכאל איתן: כדאי לכם לשקול ליצור קשר מוקדם, ויכול להיות שכדאי לשלוח לשם אנשים שיהיו שם כדי לראות מה קורה שם, על מנת שתקבלו דיווח בגלל ההפרשים בשעות.

ארנון בן-עמי: ראשית, אני יודע שיש מספר משרדי ממשלה שמתכוונים לשלוח אנשים לשם.

ארנון בן-עמי: אני לא זוכר אם חברת חשמל מתכננת לשלוח אנשים, אני לא בטוח.

מיכאל איתן: אני מדבר על הכנה מוקדמת, על יצירת קשר עם הגורמים המקבילים שם, ולאחר מכן גם לשלוח מישהו על מנת לראות איך הם מגיבים בזמן אמת.

ארנון בן-עמי: כמובן, גם את האפשרות הזאת אנחנו בוחנים, אני מניח שנבחן אותה ביתר אינטנסיביות בחודשים הקרובים.

ארנון בן-עמי: אני מזכיר לכולם שאנחנו נעזרים במידע וחומר שזורם אלינו, בעיקר דרך האינטרנט מחוץ למדינת ישראל.

מיכאל איתן: האם יכול להיות מצב שיהיה אדם שלך שיישב שם, במל"ח של יפן ובמל"ח של אוסטרליה?

מיכאל איתן: האם אתה פונה אליהם, מתאם איתם, כן או לא?

ארנון בן-עמי: אני לא יודע, נחשוב על העניין הזה.

ארנון בן-עמי: השאלה שנשאלת היא מה אני אספיק לעשות בהתראה של שמונה שעות בתרחישי הכשל במדינת ישראל, היה ונניח שקרה שם משהו.

ארנון בן-עמי: זו שאלה מעניינת בפני עצמה, לא ניכנס לזה, אבל זו בהחלט נקודה למחשבה, ואנחנו נחשוב גם בנושא הזה.

ארנון בן-עמי: לאחר מכן כמובן יהיה כנס הפקת לקחים, ובמקביל לכל המערכת הזאת של הכנת התרחישים, אנחנו נערכים בשיתוף פעולה עם משטרת ישראל לפריסת חדרי מצב או חמ"לים במינון נמוך מאוד בכלל המדינה, שזה רשויות מקומיות ורשויות ייעודיות של מל"ח.

ארנון בן-עמי: צמודים ושותפים כמובן יחד עם משטרת ישראל שמקימה משל"ט ארצי, קודם כול, כמובן, לצרכים שלה, ובנוסף לזה יוכל לשמש המשל"ט של משטרת ישראל לתת גם תמונת מצב עדכנית, משולבת עם המערכת המל"חית, על מנת שאפשר יהיה לקבל החלטות, היה ונצטרך לקבל החלטות ברמה לאומית.

ארנון בן-עמי: נוסף לזה אנחנו היום חושבים על עיבוד הצעה להחלטת ממשלה, שהיא גם חלק מתחום ההסברה, שתאפשר למעשה באופן רשמי לפרוס את מערך מל"ח במינון נמוך מאוד.

ארנון בן-עמי: דבר נוסף שאני רוצה לחדד - הזכיר את זה חבר הכנסת לשעבר, פרופ' אלכס לובוצקי - הוא הנושא של המוכנות הכוללת של מדינת ישראל.

ארנון בן-עמי: צריך לזכור שיש לנו יתרון יחסי על הרבה מאוד מדינות, לא רק בנושא של מלאים אסטרטגיים, שיש למדינת ישראל כתוצאה מההיערכות המל"חית למלחמה כוללת, אלא גם בתוכניות חלופיות בכל התחומים כמעט.

ארנון בן-עמי: אנחנו נותנים תמיד את הדוגמה של חברת מקורות, שבמשך שנים רכשה מאות גנרטורים, על מנת לאפשר אספקת מים במידה ויהיו הפסקות חשמל.

אליעזר כהן: היום יש דוגמה בולטת.

ארנון בן-עמי: היום הגנרטורים עובדים, אבל האנשים לא קיימים.

אליעזר כהן: תודה רבה.

אליעזר כהן: חבר הכנסת ליצמן רצה לשאול שאלה, אחריו - חבר הכנסת אופיר פינס, ואחרי זה אני מבקש מד"ר בועז לב לעלות את הנושא שלך.

יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשאול את נציג משרד הבריאות, למשל, לגבי הנושא של היערכות בתי החולים והמחשוב.

יעקב ליצמן: השאלה שלי היא, האם משרד הבריאות בודק כל בית חולים לגופו?

יעקב ליצמן: אם, נניח, שמשרד הבריאות יגיע למסקנה שעלולה להיות בעיה באיזה בית חולים, אפילו סיכון קטן, האם יפורסם שבבית החולים הזה, בתאריך ה-1 בינואר, עלולה להיות בעיה, כדי שאנשים יידעו ולא יבואו לשם?

יעקב ליצמן: אני מדבר גם לגבי בתי חולים וגם לגבי מרפאות קופת חולים, שבדרך כלל בשבת לא עובדים בהן, מגן דוד אדום, וכל מה שקשור לנושא הבריאות.

אליעזר כהן: יש פה כמה כוחות עליונים, בהתחלה יהיה ליקוי חמה, אחרי זה תבוא השבת.

יעקב ליצמן: ברור לי שאם יחללו את השבת, יהיה ליקוי חמה.

אופיר פינס-פז: לפי התסריטים הטובים, שאני מאוד מקווה שהם יתגשמו, אני מבין שהכול יהיה בסדר, ואנחנו נקום למילניום חדש, לאלף חדש, כמו שהיינו באלף הקודם.

אופיר פינס-פז: אבל בתסריטים הקטסטרופליים, כל אחד בתחומו, שיצייר מה עלול לקרות.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, מה עלול להתרחש רע מבחינתנו, מבחינת ביטחון, ניהול מדינה ובכל התחומים, כדי שנדע, ואולי אחרי זה רק נופתע לטובה.

אליעזר כהן: חבר הכנסת אופיר פינס, פרופ' אלכס לובוצקי יענה לך אחר כך.

אליעזר כהן: ד"ר בועז לב, בבקשה.

בועז לב: קודם כול, מערכת הבריאות נמצאת בשלב מתקדם מאוד של הכנה, ואין ספק שהוועדה הזאת תרמה רבות מתחילתה - אני מציין את זה בכל פעם - להתקדמות מערכת הבריאות במוכנות שלה, המערכתית.

בועז לב: אנחנו נמצאים בשלב מתקדם מאוד, שבו למעשה סרקנו וסקרנו את כלל הציוד במערכת הבריאות, פחות או יותר, וודאי וודאי את כל המכשור תומך החיים, המכשור שיש לו איזו נגיעה לחייהם של חולים במערכת הבריאות ושבשימוש בו אפשר לצפות גם לנזקים, והרחקנו לכת עד דברים שבאמת איננו יודעים אם הם בכלל קיימים, כולל קוצבים ממזרח אירופה, שאנחנו לא יודעים אם הם עובדים או לא על "ריל טיים".

בועז לב: הרחקנו לכת בעניין הזה גם כן, כדי למצוא אלגוריטמים של טיפול בסוגייה הזאת.

בועז לב: בכל אחד מהתחומים האלה יש שאלות ופתרונות שצריך לפרט.

בועז לב: במקביל גם הקמנו צוותי עמיתים שהולכים מבית חולים לבית חולים ובודקים, על-פי אלגוריתם מאוד מסוים את המוכנות של כל אחד מבתי החולים.

בועז לב: מערכת הבקרה הזאת תסתיים בסוף אוגוסט השנה, אנחנו נמצאים במהלכה, כאשר כל בית חולים קיבל גם הדרכה ומשוב איך לעשות את זה אם נמצא כשל באחד התחומים.

בועז לב: כדי לגרום לתקשורת בין סגמנטים שונים במערכת, בין בתי חולים, שיכולים להיות בבעיה של כשל נקודתי, יוקם חמ"ל מרכזי של מערכת הבריאות באגף לשעת חירום, הוא יהיה מתואם עם החמ"ל של קופת חולים ויהיה במספר חלופות קשר עם בתי החולים, שבהם אנחנו צופים את הבעיה הפוטנציאלית העיקרית.

בועז לב: אם נצפה שעשויה להיות בעיה נקודתית של בית חולים כזה או אחר, אין ספק שאנחנו נודיע לציבור ונדאג שאותו בית חולים לא יהיה בקבלה לפני שהוא יהיה מוכן ויבטיח ששלום מאושפזיו יובטח.

אליעזר כהן: אתה יכול להמשיך בקו הזה לשאלתו של חבר הכנסת פינס על קטסטרופה אפשרית.

בועז לב: בתוך הקומפנדיום הגדול הזה של חוקי מרפי למיניהם יש דבר אחד: SOMTHING ARE IMPOSSIBLE TO KNOW, BUT IT IS IMPOSSIBLE TO KNOW THIS THINGS.

בועז לב: זאת אומרת, אנחנו באמת מנסים להיערך לכל סצנריו שעולה על דעתנו, ולתת לו איזה מענה ולבחון אותו, ולבחון גם מבחוץ אם נתנו מענה לתרחישים שלא חשבנו עליהם.

יעקב ליצמן: בקוצבי לב, למשל, אין דבר כזה.

בועז לב: בקוצבי לב אין בעיה.

יעקב ליצמן: בדקתם?

בועז לב: בוודאי, אחרת לא הייתי טורח ואומר כאן.

בועז לב: קוצבי לב אינם עובדים על בסיס של מה שנקרא "ריל טיים", שעון זמן אמיתי, ואין בהם בעיה.

בועז לב: כל זה לא בא לומר שלא יהיו תקלות במערכת.

בועז לב: לא זה מה שאני אומר.

בועז לב: קרוב לוודאי שיהיו תקלות במערכת, תקלות יש, דרך אגב, דבר יום ביומו.

בועז לב: דווקא המוכנות היתרה לאותו יום, אולי, בעזרת השם, תפחית במידה מסוימת את התקלות היומיומיות שאנחנו צופים במערכת.

בועז לב: אינני מקל בעניין הזה, אני רק אומר שאנחנו בסך הכל מנסים להיערך.

ענת מאור: תודה רבה.

מיכאל איתן: הבשורה הטובה, חבר הכנסת אופיר פינס, כך אומרים כל המומחים בעולם, שכנראה לא יהיו קטסטרופות גדולות, הבשורה הפחות טובה, שאף אחד מהם לא מוכן לחתום על זה.

מיכאל איתן: זה המצב.

ענת מאור: אנחנו נשמע נציג אחד נוסף, את מר צבי חרפק מחברת החשמל.

צפי חרפק: בוקר טוב, אני רוצה להתחיל בברכה לוועדה הקודמת וליושב-ראש שלה על העבודה שעשו מאז דצמבר 1997, ולאחל לך ולוועדה הצלחה.

צפי חרפק: התלות הזאת של בעצם כל המשק, והיותנו אי-מבודד מבחינה זו, אנחנו לא יכולים לקבל חשמל ממדינות שכנות וכן הלאה, מה שקיים באירופה המערבית ובארצות הברית, התלות הזאת, יחד עם האסטרטגיות של החשמל בחיים במדינה, גרמו לזה שהמודעות בחברה היתה גבוהה מאוד מההתחלה, ובשלוש השנים האחרונות בוצעה עבודה אדירה בכל קנה מידה, גם כספי, גם מבחינת אנשים וגם מבחינת המתודלוגיה שלפיה עבדנו.

צפי חרפק: הסטטוס הנוכחי - אנחנו סיימנו בעצם את כל שלבי הטיפול במוכנות שלנו בכל מה שקשור לתיקון דברים.

צפי חרפק: כלומר, כל תהליך ההסבה, השדרוג, ההתאמה של המערכות, הבדיקות.

צפי חרפק: בעניין הבדיקות יצאנו מתוך נקודת הנחה בסיסית של אי-אמון בהצהרות של הספקים, כלומר, גם ספקים שמצהירים שהמוצרים שלהם תואמי 2000, לא הסתפקנו בזה וביצענו בדיקות מקיפות של עשרות אלפי פריטים בחברה, ללא שום תלות בהצהרת הספקים, כך שאנחנו נמצאים היום בסיום של כל שלב הבדיקות, והן לא היו בדיקות מדגמיות, אלא בדיקות כוללות.

צפי חרפק: עשינו מהלך די חדשני יחסית ומקורי והעברנו את מרבית יחידות הייצור שלנו לשנת 2000.

צפי חרפק: את כל השעונים שבהם העברנו לשנת 2000, בהתחלה כניסוי, ואחרי שראינו שזה בסדר, השארנו אותם בעבודה בשנת 2000, והם פועלים כבר עם שעונים של 2000, והם יישארו כך במשך כל החודשים הקרובים, כלומר, אנחנו לא מחזירים את כל אותן יחידות ייצור חזרה לשעוני 1999, הן פועלות כבר בשנת 2000.

צפי חרפק: במרבית יחידות הייצור של חברת החשמל עברו כבר בעצם את בעיית ה-2000.

צפי חרפק: כשהן יגיעו ל-1 בינואר, המערכת לכאורה לא תדע שזה 1 בינואר 2000, מבחינתה זה יהיה מאי, יוני, יולי, כל אחת בזמנה שלה.

צפי חרפק: הפעולה הזאת אפשרית במערכות מסוימות, היא איננה אפשרית בכל המערכות.

צפי חרפק: באותן מערכות שזה אפשרי, ביצענו את זה.

צפי חרפק: זה נקרא בשפה שלנו "גיול של המערכות" או "AGEING" באנגלית.

צפי חרפק: שאל חבר הכנסת פינס לגבי כל מיני מצבים.

צפי חרפק: הכנו מעל 500 תרחישים שונים, מן הפשוטים ועד החמורים, כאשר לכל אחד יש תוכנית מדויקת, הן ברמה של כל תחנת כוח, או כל תחנת משנה, והן ברמה של השליטה על כלל המערכת כדי לעשות את זה.

צפי חרפק: הפכנו את עצמנו ליחידה צבאית במובן של הכנת מבצע לליל המעבר.

צפי חרפק: כלומר, יש היערכות כמו בפקודת מבצע, עם כל השלבים של פקודת מבצע.

צפי חרפק: אנחנו מתרגלים גם את תרחישי הכשל וגם את פקודת המבצע הזאת.

ענת מאור: האם ב-7 בספטמבר 1999 צפוי משהו בעייתי, והאם זה יהיה יום תרגול?

צבי חרפק: קודם כול, אנחנו מקדימים את התרגול הכלל חברתי ל-26 באוגוסט.

צבי חרפק: ב-26 באוגוסט אנחנו מקיימים תרגיל, אחד לאחד בלילה, שמדמה בדיוק את הלילה של ליל המעבר מה-31 בדצמבר ל-1 בינואר.

ענת מאור: תרגיל מל"ח ב-26?

ארנון בן-עמי: ב-29 התרגיל של מל"ח.

צבי חרפק: התרגיל ב-26 באוגוסט הוא תרגיל נפרד של חברת החשמל.

צבי חרפק: אנחנו מתואמים עם מל"ח לגבי התרגילים שלהם.

צבי חרפק: לגבי פורום התשתיות.

צבי חרפק: ביוזמת מנכ"ל חברת חשמל הקמנו בפברואר השנה פורום של כל גופי התשתית של המשק וכל מה שאנחנו לפחות ראינו כגוף תשתיתי שפועל בזמן אמיתי, ויש צורך בתיאום בין אותם גופים בליל המעבר לגבי תרחישי כשל הדדיים, בעיות, העברת מידע וכן הלאה.

צבי חרפק: הגוף הזה כולל קרוב ל20 גופים, שהם גם מתחום התשתיות, כמו בתי זיקוק, תשתיות נפט, מקורות, בזק, רשות שדות התעופה, רשות הנמלים, רכבת ישראל, אגד, וגם גורמים כמו מל"ח, משטרת ישראל, צה"ל, איגוד הבנקים, לשכות המסחר, איגוד התעשיינים - כל אותם גורמים שחשבנו שיש להם איזו שייכות, ושצריך בתיאום בין הדברים.

צבי חרפק: הפורום הזה התכנס מספר פעמים מאז פברואר, הפורום הזה גם הקים מספר ועדות משנה שעשו עבודה, ואני רוצה לציין שלוש ועדות, שביצעו עבודה ספציפית.

מיכאל איתן: זה מתואם עם מל"ח?

צבי חרפק: זה מתואם עם מל"ח.

צבי חרפק: זו החלטה של יוסי קוצ'יק.

צבי חרפק: לצוות השלישי יש חשיבות גבוהה ביותר בהיערכות בחמישה החודשים שנותרו לנו, והוא עוסק בכל מה שקשור למדיניות אחידה ומתואמת של הסברה לציבור.

צבי חרפק: כאן צריך להגיע לאיזון מסוים בין הרצון שלנו, מצד אחד, לתדרך את הציבור כמה שיותר, ובין הסכנה לגרום לפניקה, מצד שני.

צבי חרפק: מתוך כל מיני סימולציות שעשינו, הפניקה עלולה להיות יותר מסוכנת מחלק מאירועי הבאג.

צבי חרפק: הכנס הבא של אותו פורום תשתיות הוא ב-10 באוגוסט, בשבוע הבא.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: אחרון הדוברים לפני שאלות של חברי הכנסת, הוא נציג השלטון המקומי.

ענת מאור: מה קורה ברשויות המקומיות כולן?

שמעון בוקשפן: הוקם צוות היגוי בראשות ראש מועצה ובהשתתפות כל הפונקציונרים ברשויות, אם זה מים, ביוב, חשמל וכן הלאה.

שמעון בוקשפן: עד כה התקיימו מספר ימי עיון וכנסים לראשי רשויות, מנכ"לים, גזברים ופונקציונרים נוספים.

שמעון בוקשפן: אנחנו מתכננים להפיץ חוברת הסברה לציבור ולרשויות, כדוגמת חברת חשמל, שצירפו את הפרוספקט שלהם, כפרוספקט הסברתי, יחד עם חשבון החשמל האחרון.

שמעון בוקשפן: ברשותכם, אימצנו את הרעיון הזה ואנחנו כנראה נפיץ דוגמה לכל הרשויות המקומיות וגם לציבור התושבים, אותה נצרף להודעת ארנונה שתישלח בעוד כחודש.

ענת מאור: הוחלט על תקצוב?

שמעון בוקשפן: אולי נציג משרד הפנים יענה.

שמעון בוקשפן: אנחנו הרשויות מצפות.

גדי אייזנרייך: התקציב עבר.

שמעון בוקשפן: יש לנו מגמה, במסגרת דיוני צוות ההיגוי, להנחות לא לקבל קהל ברשויות המקומיות בימים 2 ו-3 בינואר, כלומר, בימים ראשון ושני.

שמעון בוקשפן: עדיין לא הוחלט בעניין, אנחנו נקבל החלטה.

מיכאל איתן: למה לא לקבל קהל?

שמעון בוקשפן: עובדי העיריות יהיו במשרדים.

שמעון בוקשפן: אבל אולי, לדוגמה, תהיה בעיה במערך מחשוב הגבייה.

שמעון בוקשפן: זו המגמה, עדיין לא הוחלט.

ענת מאור: אם רשות מקומית לא מגיעה לכנס ולא נערכת, האם יש אמצעי אכיפה ובקרה?

שמעון בוקשפן: אחד הדברים שאנחנו מנסים הוא, למנוע העברת תקציבים, שיהוו גורם לכך.

שמעון בוקשפן: לשם דוגמה, פנינו לכל הרשויות המקומיות, כשאני אומר אנחנו, זה משרד הפנים.

ענת מאור: לפי המידע שיש לי, רשויות רבות עוד לא התחילו לעסוק בעניין בכלל.

גדי אייזנרייך: מי אמר את זה?

גדי אייזנרייך: יש מישהו שיכול להגיד את זה ולהציג את זה?

שמעון בוקשפן: ההיפך הוא הנכון.

שמעון בוקשפן: לדוגמה, פנינו יחד עם משרד הפנים לכל הרשויות המקומיות כדי לקבל כתובת של אדם שיהיה אחראי לבאג 2000.

מיכאל איתן: מתי פניתם?

שמעון בוקשפן: בחודשים האחרונים.

גדי אייזנרייך: גברתי היושב-ראש, יש היום 263 אחראים בנושא באג 2000, מתוך 265 רשויות מקומיות.

ענת מאור: הוועדה רושמת את זה בפניה בשמחה.

גדי אייזנרייך: הרשימה הזאת קיימת כבר מחודש מאי.

גדי אייזנרייך: נעשתה פנייה של מנכ"ל משרד הפנים, ובכל רשות מקומית מונה אחראי על באג 2000.

שמעון בוקשפן: יש לנו כתובת בכל רשות מקומית.

ענת מאור: חברי הכנסת, שאלות והערות בקצרה.

ענת מאור: חבר הכנסת פינס, בבקשה.

אופיר פינס-פז: האם העובדה שכל העניין קורה בשישי-שבת תורמת להיערכות?

אופיר פינס-פז: האם זה טוב, האם זה רע?

אופיר פינס-פז: האם יש אחראי ברמה האסטרטגית הכוללת מטעם ממשלת ישראל על כל ההיערכות של באג 2000, של הממשלה והרשויות המצויות תחתה?

ענת מאור: אני מבקשת תשובה מפרופ' אלכס לובוצקי.

אלכס לובוצקי: בסופו של דבר, יש אחראי, והוא מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אלכס לובוצקי: לגבי השאלה הקודמת, בנושא השבת.

אלכס לובוצקי: כבר אמרתי, יש לזה יתרון אחד גדול, המשק נמצא ברמת פעילות נמוכה יותר, ולכן זה מאוד מקל.

אלכס לובוצקי: יש לזה שני חסרונות: האחד, נושא השבת, שהוא רגיש מבחינה הלכתית, השני, העובדה שזה יום חג נוצרי ונופל באותו יום גם יום חג מוסלמי.

אלכס לובוצקי: החג הנוצרי משמעותי יותר, מפני שייתכן ויהיה גל גדול של תיירים שיעמיס על המערכות.

אלכס לובוצקי: רבותי, אני רוצה להזהיר, העלאת כל תרחישי הקטסטרופה האפשריים, כמו, למשל, הידיעה בעיתון שעלול להיות שבין 700 ל-1,000 חולים ימותו בבתי החולים.

אלכס לובוצקי: מצד אחד, זה נכון, עלול גם להיות שבשבוע הבא ימותו 1,000 חולים בבתי החולים.

אלכס לובוצקי: אם תשאלו אותי מה ההסתברות, כן, זה עלול להיות.

אלכס לובוצקי: העלאת התרחישים הללו, במיוחד על-ידי מומחים או פסיבדו-מומחים היא מסוכנת, היא גורמת פניקה, בהלה ונזקים.

אלכס לובוצקי: באג 2000 זה לא וירוס.

אלכס לובוצקי: שמתי לב שאנשים חושבים שזה וירוס שמכה במחשבים, זה לא וירוס.

ענת מאור: תודה רבה.

ענת מאור: אריה רסלר, תשובתך לדברים.

אריה רסלר: אני אנסה להיות קצת יותר קונקרטי.

אריה רסלר: אני מסתכן, אבל בהחלט יכול להיות מצב שמערכות התשתית המרכזיות של מדינת ישראל יעבדו ללא כשל.

אריה רסלר: בהחלט יכול להיות מצב כזה.

אריה רסלר: הסיכוי הוא גבוה.

ענת מאור: תודה.

ענת מאור: אני רוצה לסכם את הישיבה בדברים הבאים: ראשית, הוועדה רושמת בפניה את הפעילות שנעשתה עד כה, גם על-ידי משרדי הממשלה השונים, גם עלידי ועדת המשנה בכנסת הקודמת בראשות פרופ' אלכס לובוצקי, ומציינת בסיפוק את העובדה שמנכ"ל משרד ראש הממשלה מרכז אישית את העבודה.

ענת מאור: שלישית, לאור הדוח שקיבלנו עכשיו על היערכות משרד ראש הממשלה - חבר הכנסת איתן, תראה שאני מאוד לא פוליטית בעניין הזה - אני רוצה לציין, שאנחנו לא יכולים להגיד שיש היערכות מספקת לאור זה שנשארה תקופה של חמישה חודשים לפנינו.

ענת מאור: בשם הוועדה אני מציינת, שלא נקבל שכבר עכשיו עוברים לטפל בשלב הכשל, אנחנו תובעים לראות את סיום שלב ההיערכות.

מיכאל איתן: אנחנו מציעים שלא יטפלו בשלב הכשל?

ענת מאור: גם וגם, אני מיד אסביר לגבי לוח-זמנים.

ענת מאור: נושא ההסברה - הבנו שחשוב שיהיה תיאום ושיתוף-פעולה בהסברה.

ענת מאור: אנחנו לא נפנה לתקשורת שלא להכניס לפניקה.

ענת מאור: אם יהיה מערך הסברתי חיובי, שייתן גם את המידע וגם את ההמלצות בצורה אמינה, הרי שגם העסקים וגם משרדי הממשלה וגם הציבור כולו יידעו איך לנהוג.

גדי אייזנרייך: בתנאי שאמצעי התקשורת יעבדו.

ענת מאור: נכון לעכשיו לא קיבלנו את תוכנית מערך ההסברה, רק הוסבר לנו על הוועדה המשותפת שהוקמה, ושמשרד ראש הממשלה מתכוון לטפל בנושא.

ענת מאור: אנחנו מבקשים לדעת בעניין.

מיכאל איתן: שלא יישתמע מהדברים שלך דברים שונים, שיהיה ברור שעכשיו זה הזמן, וצריך לעבוד באינטנסיביות כדי לקדם את כל ההיערכות לתוכניות ההמשך, למקרה של כשל.

ענת מאור: חבר הכנסת איתן, אני מקבלת, אבל יש שני שלבים.

ענת מאור: האחד, הוא ההיערכות המוקדמת והמונעת.

מיכאל איתן: אין לנו הרבה זמן.

ענת מאור: אני מבקשת במהלך אוגוסט, שמשרד ראש הממשלה יסכם את כל בדיקת הנושא, ושהוועדה תקבל עד סוף אוגוסט דיווח על השלב הזה, במקביל לדיווח על השלב של טיפול בכשלים וההיערכות ליום עצמו.

ענת מאור: נציג חברת החמשל, מר צבי חרפק, הוועדה תשמח לבוא לליל התרגול בחברת חשמל, ב-23 באוגוסט, כדי לעקוב מקרוב איך הדברים מתבצעים בטיפול עצמו.

ענת מאור: התרגול חשוב לכל הרשויות, לא לחכות רק לבדיקה תיאורטית, אלא לתרגולים.

מיכאל איתן: הרשויות לא מסוגלות, הן לא בנויות לזה.

מיכאל איתן: מי שלא הכין את עצמו, כמו חברת חשמל, הוא לא יכול לבצע את מה שהם מבצעים.

מיכאל איתן: מתי התחלתם?

צבי חרפק: ב-1996.

מיכאל איתן: הם מריצים את כל המערכות, או חלק מהמערכות, כאילו התאריך כבר חל.

מיכאל איתן: כדי להגיע למצב כזה, היה צריך להתחיל כבר לפני שנים.

מיכאל איתן: הרשויות המקומיות דיברו על מה שהן עשו, אבל זה עניין של כמה חודשים אחורה סך הכל.

ענת מאור: חבר הכנסת איתן, הערתך נרשמת.

ענת מאור: אין ספק שטיב התרגול צריך להיות מותאם לכל תחום ולמידת ההיערכות בזמן שנותר בחמשת החודשים הקרובים.

ענת מאור: אנחנו נבקש לקבל דיווח גם על זה, תוך ידיעה שזה יהיה מותאם.

מיכאל איתן: בכל אופן אני מתעקש.

מיכאל איתן: הרשויות המקומיות זה גוף בעל משמעות בכל ההיבטים של הנושא הזה.

מיכאל איתן: הן כן נמצאות בפיגור מסוים.

מיכאל איתן: אם לא יקרה כלום, יכול להיות שהן חסכו.

מיכאל איתן: אבל אם מסתכלים על מה שהיה צריך לעשות, ולוקחים את חברת חשמל או קופת חולים כאב טיפוס, אז הרשויות המקומיות נמצאות בפיגור גדול, לעומת מה שעשו בחברת חשמל.

ענת מאור: אני מקבלת את התיקון של חבר הכנסת איתן.

ענת מאור: אנחנו נסכם כך: אנחנו מבקשים, נוסף לדיווח ממשרד ראש הממשלה עד סוף אוגוסט, לקבל גם פירוט יתר מהשלטון המקומי על מידת ההיערכות ועל ההיערכות הנוספת הנדרשת.

אופיר פינס-פז: אני מבקש שמנכ"ל משרד ראש הממשלה יגיע לכאן.

ענת מאור: חבר הכנסת אופיר פינס, איחרת, הישיבה הבאה תהיה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הודעתי זאת בראשית הישיבה, הוא התחייב לכך, זה יתואם אתו.

שמעון בוקשפן: אני רוצה להעיר הערת ביניים.

שמעון בוקשפן: השלטון המקומי לא נערך רק בחודשים האחרונים, השלטון המקומי כבר נערך קרוב לשלוש שנים, בחודשים האחרונים אנחנו נכנסים יותר לשלבי הביצוע.

ענת מאור: תודה, ואנחנו מבקשים לקבל דיווח מכם בישיבת הבקרה הנוספת.

ענת מאור: אנחנו נזמין גם את מנהלי הבנקים לישיבה הבאה, כדי לראות את טיב היערכותם להבטחה של חסכונות, קופות גמל, הפנסיה של כל אזרח ואזרחית, יהיו הכשלים אשר יהיו במערך הבנקים.

ענת מאור: אם נדרש שיום זה יוכרז כיום חירום, אני מבקשת שלא ניתקל בבעיות שאחר כך יפגעו ביכולת ההיערכות בנושא באג 2000.

ענת מאור: תודה רבה לכולם.

ענת מאור: הפסקה של חמש דקות, ואנחנו עוברים לנושא הבא: הרומן הווירטואלי באינטרנט.