הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 15, פרוטוקול מספר 91, 2002-11-06 09:15

אברהם יחזקאל: שלום לכולם.

אברהם יחזקאל: אנחנו מקיימים את ישיבת הוועדה לפניות הציבור היום בעקבות פניות רבות המביעות חוסר ודאות או בקשות לקבל מידע נוסף על מקורות מיגון מפני אפשרות שתפרוץ מלחמה חלילה, ויהיו בה, חלילה, דברים מעבר למלחמות המקובלות.

אברהם יחזקאל: לכן בעקבות פניות הציבור בעניין זה פנו אנשי הוועדה – מנהלת הוועדה – לגורמים שונים, וביקשו לקבל דיווח על האמצעים, היכולות והעזרים שיאפשרו מיגון נוסף על זה הקיים.

אברהם יחזקאל: אך אני מבקש לומר דבר אחד: אנחנו נמצאים על הגבול הדק בין הצגת הדברים לבין פרסומות מסחריות ושיווק מסחרי.

אברהם יחזקאל: זאת איננה מטרת הישיבה.

אברהם יחזקאל: כיו"ר הוועדה הזאת וכאיש ציבור מטרתי לנסות לתת לציבור מידע בנושא זה, אם הוא מעוניין במיגון נוסף.

אברהם יחזקאל: זה לגיטימי, זה נכון.

אברהם יחזקאל: לכן אני מבקש מנציגי החברות שיציגו את העזרים שלהם אך שיציינו מעט ככל האפשר את שמות החברות ודברים מהסוג הזה, כי זה בעייתי.

אברהם יחזקאל: אני מבקש להתייחס למוצר ולא למייצר או לחברה או למשווק.

אברהם יחזקאל: נתחיל בדיון.

אברהם יחזקאל: ראשית אני מבקש מנציגי פיקוד העורף להתייחס לסוגיות שקשורות לערכות של פיקוד העורף ולספר מה המלצתם, מה קיים, מה צריך להיות.

אברהם יחזקאל: אני מבקש לשמוע גם גישה עקרונית בנוגע לשימוש בעזרים אחרים.

דורון בן ברק: פיקוד העורף הוא בעצם רשות להתגוננות אזרחית שפועלת מכוח חוק ההתגוננות האזרחית, 1951.

דורון בן ברק: במיגון יש לפיקוד העורף שני "כובעים" עיקריים: הנושא הראשון הוא ערכות מגן.

דורון בן ברק: תקנות ההתגוננות האזרחית – ערכות מגן מחייבות אותנו לחלק ערכות מגן לכל האוכלוסייה, גם לאוכלוסייה שאינה מתגוררת במדינת ישראל – בשטחים; הנושא השני הוא המרחבים המוגנים, הממ"ד.

דורון בן ברק: אלה מעוגנים בתקנות ההתגוננות האזרחית – מפרטים לבניית מקלטים.

דורון בן ברק: משנת 1992 תקנות אלה קובעות שבכל בית חדש יוקם מרחב מוגן.

דורון בן ברק: עם השנים התקנות תוקנו ושופרו ובאחרונה גם נכנס תקן מחייב.

דורון בן ברק: בתוך התקנות יש גם תקנים, ואותם קובע מכון התקנים.

דורון בן ברק: כל המערכות הנוספות שיידונו כאן אינן מעוגנות בתקנות או בחוק.

אברהם יחזקאל: אני מבקש לשאול שאלה משפטית.

אברהם יחזקאל: עו"ד בן ברק אומר שלפי החוק היבש האמצעים שפיקוד העורף מספק הם המחויבים על-פי חוק.

אברהם יחזקאל: יש שם הגדרה של העזרים?

דורון בן ברק: יש הגדרה של מה שחייב להיות בבית, במרחב מוגן.

דורון בן ברק: הדברים נקבעו מאותו רגע והלאה – כי הרי בבתים ישנים אי-אפשר להכניס ממ"ד.

יחיאל קופרשטיין: חבילת המיגון כוללת שני רכיבים מרכזיים: רכיב המיגון הפיזי, וסא"ל סורייא יציג אותו מיד; ורכיב מיגון אישי – מה שנמצא בערכה שכל אחד ואחד מאתנו דאג שתימצא בביתו ואף תרוענן, כך אני מקווה.

יחיאל קופרשטיין: הרכיב האישי כולל פריטים שבדקנו ובחנו והעברנו לביקורת כל הגורמים המוסמכים לכך במשרד הביטחון ובפיקוד העורף.

יחיאל קופרשטיין: קבענו שאלה הפריטים הנצרכים בתוך הערכה.

אברהם יחזקאל: זאת המסכה הרגילה ולא "אבן ספיר", נכון?

יחיאל קופרשטיין: זאת המסכה הרגילה.

יחיאל קופרשטיין: היא נמצאת בכל הערכות.

יחיאל קופרשטיין: היא מיועדת לרוב האנשים שצורת הפנים שלהם היא של מבוגר.

יחיאל קופרשטיין: אנחנו מייעדים אותה למבוגרים.

אברהם יחזקאל: היית אומר שהיא בין המסכות הטובות בעולם, אל"מ קופרשטיין?

יחיאל קופרשטיין: זאת מסכה טובה מאוד.

יחיאל קופרשטיין: היא כמו מסכה צבאית.

יחיאל קופרשטיין: המסכה היא תוצרת הארץ, ונוכחים כאן גם נציגים של החברה שמייצרת אותה.

אברהם יחזקאל: בכלל מערכת עם מפוח נוחה יותר, נכון?

יחיאל קופרשטיין: אך צריך לזכור את האיזון בין עלות לתועלת.

אברהם יחזקאל: מוצר כזה עולה בשוק החופשי 426 ש"ח, אם אינני טועה.

אברהם יחזקאל: ואנחנו הרי מעוניינים לדבר על מוצרים מעבר למה שניתן.

אראלה שוורץ: המפוח עצמו עולה 350 ש"ח.

יחיאל קופרשטיין: הפריט לילדים קטנים יותר הוא ה"שמרטף", הוא מיועד לתינוקות.

יחיאל קופרשטיין: יש פריט נוסף, ברדס רפואי, שניתן לאוכלוסיות מיוחדות.

יחיאל קופרשטיין: בערכות יש גם מזרקים, וגם הם מחולקים לפי גילים – ונבדלים זה מזה בצבעים.

יחיאל קופרשטיין: המזרקים מיועדים למקרים שבהם הייתה חשיפה להתקפה כימית, ויש והשימוש בהם הוא לאחר הנחיות.

יחיאל קופרשטיין: הוראות השימוש במזרקים מופיעות בתוך הערכה ויהיו גם בהסברה הכללית לציבור.

אברהם יחזקאל: אלה אטרופינים, נכון?

יחיאל קופרשטיין: נכון.

אברהם יחזקאל: מי שסובל מאסתמה למשל, או ממחלות לב, רשאי לקבל מסכה עם מפוח לאחר אישור של ועדה רפואית?

אברהם יחזקאל: נכון שהמפוח נוח יותר?

יחיאל קופרשטיין: נכון.

יחיאל קופרשטיין: המפוח נותן מענה למי שיש להם בעיות נשימתיות לפי ההגדרה שלנו – לפי פרוטוקול רפואי שמגדיר זאת בדיוק.

אברהם יחזקאל: בסך הכול המפוח מקל על הנשימה.

אברהם יחזקאל: מה שחשוב לומר לציבור הוא שאפשר לקנות מפוח למסכה באופן פרטי.

אברהם יחזקאל: אם אדם רוצה להוסיף למסכה הרגילה שלו מפוח, זה אפשרי?

יחיאל קופרשטיין: אינני יודע באיזה מפוח מדובר, באיזו צורה הוא יורכב על המסכה.

יחיאל קופרשטיין: אנחנו בודקים את הערכות שלנו באופן מושלם, כערכה שלמה.

יחיאל קופרשטיין: לפי כל הבדיקות והניסויים שעשינו, בתנאים שונים, המסכה שפיקוד העורף מספקת נותנת את המיגון הטוב, המיטבי, כמו שאנחנו רוצים לתת.

יחיאל קופרשטיין: מה יקרה אם האזרח יוסיף עליה פריט נוסף – אינני יודע.

גבי סורייא: מאז שנת 1992 החליטה המדינה על מיגון פיזי באמצעות מרחבים מוגנים.

גבי סורייא: הרעיון המרכזי היה להביא את המקלט, שהיה מרוחק יחסית מהדירות, אל כל דירה ודירה, אל כל הקומות, וזאת כדי לעמוד בהתראה הקצרה יחסית במקרים של התקפה ולאפשר לכל אזרח להגיע לממ"ד.

גבי סורייא: המרחב המוגן הוא בעצם קופסת בטון שמקנה אטימות טובה נגד הדף.

גבי סורייא: אולם המטרה היא שהחדר הזה יהיה דו-תכליתי: גם חדר יום-יומי, משרד, חדר ילדים וכולי – ולכן יש בו חלון ודלת.

גבי סורייא: אלה אלמנטים שמטבע הדברים הם חלשים יותר.

גבי סורייא: כדי להגביר את המיגון, הגענו במשך השנים לפתרון מצוין: חלון חיצוני מפלדה שעוצר את הרסס וההדף, וחלון פנימי שנותן אטימות.

גבי סורייא: גם הדלת בממ"ד היא דלת מיוחדת: דלת שמגנה מפני רסיסים.

אברהם יחזקאל: אני מבקש שאנשי פיקוד העורף יקראו לציבור, דווקא בגלל האופי הדו-שימושי של החדר, לבדוק היטב את האטימות של החלונות והדלתות.

אברהם יחזקאל: הרי במשך השנים חיים בחדר ומשתמשים בו.

גבי סורייא: זה תמיד נכון.

גבי סורייא: החדר צריך להיות מוכן כל העת, ולא רק עכשיו אלא תמיד.

גבי סורייא: צריך לזכור שהוא בעצם מקלט, ולדאוג שכל אחד מהרכיבים תקין.

גבי סורייא: ייתכן שבמהלך השנים הרכיבים נפגעו בגלל שימוש או בלאי, וצריך לבדוק זאת.

אברהם יחזקאל: את הבדיקה בוודאי מבצעים באמצעות גורמים אחרים אבל כעיקרון פיקוד העורף מבהיר שתמיד ראוי לבדוק את הממ"ד, ולזכור בימים אלה שהחדר הדו-שימושי הוא היום יותר מקלט מחדר ילדים, למשל.

גבי סורייא: חשוב לציין שכל רכיבי הממ"ד נבחנו בניסויי פיצוץ הלכה למעשה במהלך השנים.

גבי סורייא: הם עומדים מצוין באיומים האלה.

גבי סורייא: חשוב שהציבור ידע זאת.

אברהם יחזקאל: לא הייתי נכנס עכשיו לסוגיה של פיצוצי הדף.

אברהם יחזקאל: כרגע זה מה שיש.

אברהם יחזקאל: בעניין הממ"ד לדעתי יש מקום לשפר דברים, וזה מוטל גם על הבונים וגם על מי שקונים את הדירות.

אברהם יחזקאל: יש היום תפיסות עולם מסוימות בנוגע לעובי הבטון, איטום החלונות, עובי הפלדה, המיקום.

אברהם יחזקאל: יש הרבה מאוד בעיות.

דורון בן ברק: אני מבקש להעיר הערה סמנטית שיש לה חשיבות משפטית.

דורון בן ברק: יש הבדל בין מקלט משותף למקלט ציבורי.

דורון בן ברק: מקלט משותף הוא מקלט בבית משותף.

דורון בן ברק: הוא כמו מקלט פרטי – באחריות הדיירים.

דורון בן ברק: האחריות על מקלט ציבורי היא של הרשות המקומית שבתחומה הוא נמצא.

אברהם יחזקאל: אני יורד שלוש קומות בשלוש דקות.

אברהם יחזקאל: איך אגיע למקלט?

דורון בן ברק: מדיניות המיגון ברורה.

דורון בן ברק: הפתרון היעיל ביותר הוא להגיע לממ"ד.

דורון בן ברק: אם אין ממ"ד ואפשר בתוך שלוש דקות להגיע למקלט – מקלט משותף או מקלט ציבורי – יש להגיע למקלט.

דורון בן ברק: האפשרות האחרונה, אם אי-אפשר להגיע בתוך שלוש דקות למקלט, היא לארגן חדר אטום.

אברהם יחזקאל: נכון.

אברהם יחזקאל: זאת אמירה לא נעימה אך היא צריכה להיאמר: אני מציע לאנשים שיש בסביבתם מקלט ציבורי לבדוק שוב את מצבו.

אברהם יחזקאל: אם המקלט לא ראוי, יש לבנות מרחב מוגן.

אברהם יחזקאל: כלומר, שליתר ביטחון יהיה גם מרחב מוגן במרחק של שלוש דקות הליכה.

אברהם יחזקאל: יש בעיות גם במקלטים, לפעמים בגלל הדירות עצמן.

אברהם יחזקאל: כשיורדים למטה רואים אופניים, עגלות של תינוקות ועוד.

אברהם יחזקאל: חשוב מאוד שהציבור ידע שעליו למגן את עצמו נכון.

אברהם יחזקאל: אם אין מקלט ציבורי ראוי, או אם המקלט של בית הדירות אינו ראוי – אנא דאגו לעצמכם.

יוסף קסטל: ראשית בנוגע למסכה: פיקוד העורף נערך כמו שצריך.

יוסף קסטל: באמת יש מסכות.

יוסף קסטל: אך עלולה להיות בעיה בגלל משך השימוש במסכות.

יוסף קסטל: אם שטח מסוים ייפגע מטיל ביולוגי ויצטרכו לפנות את האנשים מהאזור, הפינוי עלול להימשך יותר משש שעות, ואז חייבים להחליף סוללה כדי שהמסכה תמשיך לפעול.

יוסף קסטל: זאת נקודת תורפה.

יוסף קסטל: יש לחשוב עליה ולחשוב על דרך לפתור אותה.

יוסף קסטל: אסור שיהיה לחץ גדול מדי בשלב הפינוי.

יוסף קסטל: אחרי שמפנים שטח שנפגע בפגיעה ביולוגית, לא חוזרים אליו.

יוסף קסטל: אפשר לא לחזור הביתה כמה חודשים ואולי יותר.

יוסף קסטל: מי שיוצא משם חייב להצטייד בכל מה שחשוב לו, ולקחת עמו את מה שאפשר – כי הרי הולכים ברגל.

יוסף קסטל: לכן יש לדאוג שהמסכות ימשיכו לפעול גם אחרי שש שעות.

יוסף קסטל: הפתרון הוא סוללות רזרוויות.

יחיאל קופרשטיין: זה חלק מהפתרון.

יחיאל קופרשטיין: אני מבקש לתקן את הנתונים.

יחיאל קופרשטיין: הפינוי לא יימשך שש שעות אלא שמונה שעות, וגם זה הסף הנמוך ביותר האפשרי.

יחיאל קופרשטיין: למעשה מדובר במספר שעות גבוה בהרבה.

יחיאל קופרשטיין: יש לנו מענה לבעיית הסוללות, הוא נמצא בעבודה.

יחיאל קופרשטיין: לא אסביר את המענה הטכני בפורום הזה, אבל הסוגיה מוכרת.

יחיאל קופרשטיין: יש לה חלק בשיקולים שלנו לפעולה.

יוסף קסטל: לעניין אחר: במקרים של חירום יש צורך במגן דוד אדום ובמכבי האש.

יוסף קסטל: התברר לי שיש שם הרבה מתנדבים; אך בשעת חירום הם עלולים להיות מגויסים לצבא.

יוסף קסטל: אז פתאום רואים שאין די נהגים, אין די חובשים.

יוסף קסטל: הנקודה הזאת לא טופלה.

יוסף קסטל: וככל הידוע לי גם חסר כסף לקנות עוד אמבולנסים.

יוסף קסטל: במצב כזה צריך לחפש מקלט.

יוסף קסטל: לאנשים שגרים על הקרקע לא נדרש זמן רב כדי לרדת במדרגות.

יוסף קסטל: המפלט שלהם הוא המקלט הציבורי.

יוסף קסטל: המקלטים הללו אינם מוכנים למלחמה ביולוגית.

יוסף קסטל: כדי להכין אותם יש ליצור בהם איטום ולדאוג לאוויר ולמערכות סינון.

יוסף קסטל: עד היום לא היה שום תקציב לכך, פרט לפתרונות למטה ברשויות.

יוסף קסטל: במטה מל"ח של חלק גדול מהרשויות יש מערכת סינון כזאת ויש חדר שאפשר לשבת בו.

יוסף קסטל: פרט לכך אין פתרונות.

אברהם יחזקאל: אני מבקש להשתמש בדברים הללו, ולומר את הדברים בלשון זהירה – כי אין קושי ליצור פניקה, אך אני אינני מעוניין בכך:

אברהם יחזקאל: מר קסטל אומר למעשה שראוי שיהיו גם מערכות שיעמדו בפני אפשרויות נוספות מעבר למלחמה קונבנציונלית.

אברהם יחזקאל: בעניין הזה צריך אמצעים.

אברהם יחזקאל: המדינה אינה יכולה להעמיד אותם, זה לא יעזור.

אברהם יחזקאל: גם אם יעשו משהו היום זה יהיה מעט מדי ומאוחר מדי.

אברהם יחזקאל: זאת הנחת העבודה שלי.

אברהם יחזקאל: מר קסטל אומר, בצדק וביושר, שיש בעיה, שיש צורך במערכות סינון ודברים מהסוג הזה.

אברהם יחזקאל: זה לידיעת הציבור.

אברהם יחזקאל: שנינו יודעים שקשה לתחזק את המקלטים הציבוריים, מבחינת הרשות המקומית.

קריאה: יש גם מקלטים שמאוכלסים.

יוסף קסטל: המקלט הציבורי אינו מוכן למלחמה ביולוגית.

יוסף קסטל: במלחמה קונבנציונלית אין בעיה, אפשר להשתמש בו.

יוסף קסטל: אך אנחנו רוצים להיות מוכנים לכל דבר.

יוסף קסטל: לא חשבו כאן על האוכלוסייה שעדיין אין לה ממ"ד, כי חלק מהבתים ישנים.

יוסף קסטל: אוכלוסייה כזאת יכולה להגיע למקלטים ציבוריים בלבד.

יוסף קסטל: המקלטים הללו אינם ערוכים.

יוסף קסטל: אני לא יכול להמליץ לאנשים כאלה לרוץ למקלט, להפך – אני צריך למנוע מהם לפתוח את המקלט.

יורם שמעון: האגודה לתרבות הדיור נותנת שירותים לבעלי בתים ולדיירים בבתים משותפים.

יורם שמעון: במסגרת שיפור השירותים יש לנו ייעוץ למקלט.

יורם שמעון: השירות הזה התחיל כבר בשנת 1991 ועד 1996 היה שירות ייעוץ טלפוני לבעלי בתים, והיה גם שיתוף פעולה עם פיקוד העורף.

יורם שמעון: משנת 1996 ערכנו השתלמויות למהנדסי האגודה בשיתוף עם אנשי פיקוד העורף, וכעת המהנדסים יכולים גם לצאת למקלטים ולתת הערכה בכתב.

יורם שמעון: הם יכולים להסביר לבעלי הבית איך לטפל במקלט.

יורם שמעון: הייעוץ הזה חינם.

יורם שמעון: כל חבר באגודה זכאי לקבל את כל סל השירותים חינם.

אברהם יחזקאל: אם כן נדגיש זאת.

אברהם יחזקאל: חשוב שהציבור ידע: האגודה לתרבות הדיור נותנת את השירות הזה חינם.

יורם שמעון: כן, והאגרה הנדרשת היא סמלית: 21 ש"ח ליחידת דיור בשנה.

יורם שמעון: תמורת זאת מקבלים סל שירותים מלא, כולל ייעוץ בנוגע למקלט.

יורם שמעון: המהנדס מגיע, רואה את המקלט, נותן חוות דעת ומבהיר לוועד הבית בדיוק מה יש לעשות.

אברהם יחזקאל: יפה.

אברהם יחזקאל: אני מודה לכם.

אברהם יחזקאל: יש יותר פניות בעניין זה בתקופה האחרונה?

יורם שמעון: בדקתי זאת במוקד.

יורם שמעון: בשלושת החודשים האחרונים היו 509 קריאות כאלה.

יורם שמעון: בתקופות אחרות מקבלים עשרות קריאות בשנה.

אברהם יחזקאל: מזל שיש בחירות.

אברהם יחזקאל: זה אומר שאין מלחמה.

אברהם יחזקאל: הרי לא תהיה מלחמה בבחירות.

אברהם יחזקאל: אם לא כן היו מגיעות מאות ואלפי פניות.

אברהם יחזקאל: אני מציע לכלל הציבור לעשות את הדברים בזמן רגוע ולא בהיסטריה.

אברהם יחזקאל: אתן לכך דוגמה אחת, רק בשביל הפיקנטריה: לערכת המגן הקלסית אפשר היה להוסיף גם לבוש, למשל, שהעלות שלו אינה גבוהה מאוד.

אברהם יחזקאל: אני מתאר לי שבשיחה בארבע עיניים אם נציגי פיקוד העורף היו עולים עוד פריטים אפשריים.

אברהם יחזקאל: אבל יש בעיה תקציבית.

אברהם יחזקאל: אך כדאי גם שהציבור יכיר אמצעים נוספים, וכאן מתחיל הפרק הנוסף בדיון.

אברהם יחזקאל: אני מבקש שנציגי החברות יעמדו ליד המוצרים שלהם, אם הביאו אותם לכאן, ויציגו את הדברים.

אברהם יחזקאל: אני מבקש שלא יישמעו טענות – על מכון התקנים, על הצבא, על יו"ר הוועדה – אלא רק שהמוצרים יוצגו.

אברהם יחזקאל: כל החברות כאן מאושרות?

אברהם יחזקאל: חשוב שהציבור ידע זאת.

מריאן לסקובסקי: כולן עברו בדיקה.

מריאן לסקובסקי: הן עברו בדיקה מדגמית לכל דגם של מערכת.

מריאן לסקובסקי: אך אין להן תו תקן.

מריאן לסקובסקי: אין פיקוח רציף.

מריאן לסקובסקי: חייבים לדעת זאת.

מריאן לסקובסקי: אני מבהיר שאנו איננו נותנים תו תקן.

מריאן לסקובסקי: אנחנו מאשרים שהמערכת נבדקה, שהדגם טוב.

מריאן לסקובסקי: אין לנו פיקוח רצוף.

מריאן לסקובסקי: תו תקן משמעו פיקוח רצוף.

אברהם יחזקאל: אם מוצר שמגן על העיניים מפני מתקפה לא קונבנציונלית, למשל, עבר בדיקה – המשמעות היא שהוא ישמור על העיניים כמו שצריך?

מריאן לסקובסקי: המשמעות היא שהדגם שנמסר נבדק לעניין זה.

מריאן לסקובסקי: ואני מקווה שהיבואן מייבא את אותו הדגם.

מריאן לסקובסקי: מוצר שלו עבר בדיקה במכון התקנים, המשמעות היא שהוא ממלא את הפונקצייה שלשמה הובא לבדיקה.

אברהם יחזקאל: כלומר חשוב לומר לציבור שהחברות שנמצאות כאן עברו את תהליך הבדיקה.

אברהם יחזקאל: אני סומך על ההגינות של החברות שייבאו מוצר זהה לחלוטין למוצר שנבדק על-ידי מכון התקנים.

מריאן לסקובסקי: אני מבקש להוסיף עוד כמה מילים.

מריאן לסקובסקי: בעיתון "ידיעות אחרונות" התפרסמה לפני כשבועיים כתבה בנושא זה.

מריאן לסקובסקי: בעקבות הכתבה פנו אלינו הרבה אנשים וביקשו בדיקת ממ"ד.

מריאן לסקובסקי: ביצענו כ-130 בדיקות.

מריאן לסקובסקי: אני מבקש לספר על התוצאות.

מריאן לסקובסקי: הן יתארו את המצב הנוכחי.

אברהם יחזקאל: הכוונה לממ"דים משנת 1992 ואילך?

מריאן לסקובסקי: כן.

מריאן לסקובסקי: אלה מקרים שבהם הציבור פנה וביקש בדיקה של הממ"ד.

מריאן לסקובסקי: נשלחו צוותים, נבדקו כ-130 ממ"דים, ו-14% נמצאו תקינים.

מריאן לסקובסקי: הנתון הזה מדאיג מאוד.

מריאן לסקובסקי: הסיבות לתקלות רבות.

מריאן לסקובסקי: יתר הממ"דים אינם תקינים.

מריאן לסקובסקי: האטימה לא תקינה, הם לא עומדים בדרישות האטימה.

מריאן לסקובסקי: זאת הבעיה העיקרית.

מריאן לסקובסקי: 55% נפסלו בשל בתי השקע: של הטלפון, של החשמל, של הטלוויזיה.

מריאן לסקובסקי: אין שם אטימה.

מריאן לסקובסקי: יש בריחה של לחץ מתוך הממ"ד משם או כניסה של אוויר.

מריאן לסקובסקי: 22% אחרים נפסלו בגלל מהדלתות.

מריאן לסקובסקי: ב-15% של המקרים הבעיה היא בחלונות וב-8% הנותרים הבעיה באוורור.

מריאן לסקובסקי: הבדיקות שלנו הן בתשלום, ויש כמה תעריפים.

מריאן לסקובסקי: בדיקה אצל הקבלנים עולה כ-150 ש"ח.

מריאן לסקובסקי: אך אם באים לפי הזמנה לממ"ד בודד יש לנו מחיר אחר, והוא במבצע.

אברהם יחזקאל: זה מבצע עם נקודות?

אברהם יחזקאל: או "בוא לממ"ד וסע לנופש"?

מריאן לסקובסקי: נענינו לקריאה של הציבור, בעקבות הכתבה.

מריאן לסקובסקי: הבדיקה עולה 350 ש"ח.

אברהם יחזקאל: כלומר מי שחושש שיש לו בעיה שקשורה בממ"ד והיה רוצה לבדוק זאת יכול להתקשר למכון התקנים, לשלם 350 ש"ח – לצערי הכול עולה כסף – וכך יוכל לדעת מה לא תקין בממ"ד.

אברהם יחזקאל: חשוב לתקן את הפגמים.

אברהם יחזקאל: כמו שנאמר הממ"ד הוא דו-שימושי ועם השנים חלה בו שחיקה.

אברהם יחזקאל: יש לפנות למכון התקנים, יש שם מבצע, ולעשות את המהלך הזה.

מריאן לסקובסקי: הנתון הזה, 14% ממ"דים תקינים, חשוב מאוד לציבור.

מריאן לסקובסקי: אנשים חושבים שיש להם ממ"ד והם מוגנים ובטוחים.

מריאן לסקובסקי: אך 86% מהממ"דים אינם תקינים!

אברהם יחזקאל: תודה.

אברהם יחזקאל: נשמע כעת את נציגי החברות.

אברהם יחזקאל: אני מבקש שכל נציג יאמר את דבריו בחמש דקות.

דני גול: אני מייצג את חברת "מחל משאבות".

דני גול: אנחנו מתייחסים למקלטים התת-קרקעיים, מקלטים ציבוריים, מבני ציבור וכולי.

דני גול: למעשה אנחנו מטפלים בציוד השאיבה.

דני גול: בכל המקלטים התת-קרקעיים יש שירותים מטבע הדברים, ויש שם שימוש במים.

דני גול: כל המים מתנקזים לבור.

דני גול: בבור נמצאת משאבה שתפקידה לפנות בצורה אוטומטית את הנוזלים אל הביוב העירוני.

דני גול: אנחנו משווקים ומתקינים ציוד לצורך השאיבה הזאת.

אברהם יחזקאל: כלומר החברה מספקת ציוד לשאיבת הזיהום, ולא הגנה מהתקפה כימית.

אברהם יחזקאל: זאת הגנה מפני סירחון, יצירת איכות חיים במקלט.

דני גול: המודעות לכך חשובה מאוד.

דני גול: בכל המקלטים יש משאבות.

דני גול: אבל הן אינן מתוחזקות, התחזוקה לקויה מאוד.

דני גול: יש לציין שברשויות העירוניות יש מחלקות שמטפלות בנושא.

דני גול: פונים אלינו ומבקשים לטפל, להחליף.

דני גול: בבניינים משותפים, בגלל העלות הכספית, הדברים נדחים מטבע הדברים.

מר שבר: אני איש שכונות ופעיל בכל מיני דברים.

מר שבר: יש מודעות ציבורית בטלוויזיה.

מר שבר: מראים מקלט מלוכלך ומוזנח, אך לא מסבירים מה צריך שיהיה במקלט בשעת הצורך.

מר שבר: ומעבר לכך מראים שבמקלטים גרים אנשים וגם יש שם רכוש – ציורים של אמנים ועוד.

מר שבר: בכל המועצות משתמשים במקלטים לכך.

מר שבר: זה מקשה על האדם שרוצה לרדת למקלט.

אברהם יחזקאל: כלומר כיוון שהתקופה הקרובה עלולה להיות בעייתית ראוי שבמסגרת הבדיקות יבדקו גם את המשאבות.

אברהם יחזקאל: וכן יש לפנות את כל מי שלא צריך להיות במקלט הציבורי.

דני גול: רצוי לבצע בדיקות לכל הציוד השוטף שמותקן, והדברים לא נעשים.

דני גול: אם חס וחלילה יש הצפה במקלט, יהיה קשה מאוד להשתמש בו.

יעקב רוני: אני מנכ"ל חברת "אמירי".

יעקב רוני: אנחנו יבואנים של מערכות הגנה ללוחמה ביולוגית שמיובאות משוויצריה.

יעקב רוני: אני חושב שאנחנו החלוצים בתחום הזה, התחלנו לפעול בארץ בשנת 1989.

יעקב רוני: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם מכון התקנים ועם פיקוד העורף.

אברהם יחזקאל: ידוע שיש משווקים שפונים לקבלנים ומציעים יחד לדיירים מבצע: "קנה דירה וקבל פילטר".

אברהם יחזקאל: אבל זה וולונטרי.

אברהם יחזקאל: הטענה של מר רוני היא שצריך לחייב זאת.

יעקב רוני: אציג את המתקן.

יעקב רוני: כאמור זה מתקן שוויצרי.

יעקב רוני: הוא מתחבר לממ"ד בבית.

יעקב רוני: יש בו שני פתחי אוורור.

יעקב רוני: המערכת קולטת אוויר לתוך מסנן גדול שמסנן את האוויר לתוך הממ"ד.

יעקב רוני: הוא מכניס אוויר מעל ללחץ בחוץ, כדי לשמור ששום דבר אחר לא ייכנס.

יעקב רוני: זה פותר חלק מהבעיות שציין נציג מכון התקנים, בנוגע לאי-אטימות.

יעקב רוני: כל הזמן מזרימים אוויר ולא מאפשרים לגז להיכנס פנימה.

יעקב רוני: וכשהממ"ד אטום יותר נפתח במכשיר שסתום שמוציא את האוויר החוצה.

אברהם יחזקאל: כלומר למעשה לא נכנס אוויר מבחוץ פנימה.

יעקב רוני: נכון, מהממ"ד יוצא כל הזמן אוויר החוצה.

יעקב רוני: כל עוד יושבים בממ"ד נושמים אוויר נקי.

יעקב רוני: לא צריך בגד, לא מסכה.

יעקב רוני: אפשר לשבת ולשחק בממ"ד.

יעקב רוני: זה גם משחרר את המתחים.

יעקב רוני: המערכת הקטנה עולה כ-9,000 ש"ח.

יעקב רוני: המערכת הזאת מתאימה לשבעה אנשים.

יעקב רוני: מערכת ל-12 איש עולה 10,000 ש"ח לערך.

יעקב רוני: יש גם מערכת ל-25 איש.

יעקב רוני: המערכות מותאמות הן לגודל החדר הן למספר האנשים.

יעקב רוני: במרחב המוגן צריך לפחות שתי החלפות אוויר בשעה.

יעקב רוני: לכן מתחשבים גם בגודל המרחב וגם במספר האנשים.

יעקב רוני: לפני התקנת המערכת מתבצעת בדיקה.

יעקב רוני: יתרון נוסף הוא שלפני התקנת המערכת אנחנו בודקים את האטימות במקלט.

אברהם יחזקאל: אני מבקש לשאול את נציגי פיקוד העורף אם יש אכן מוצרים או עזרים שאפשר להשתמש בהם בלי מסכה.

יחיאל קופרשטיין: אני שולל זאת.

יחיאל קופרשטיין: ההנחיות שלנו ברורות והן מתייחסות לשימוש באמצעים שלנו.

יחיאל קופרשטיין: אין לבטל אותן.

יחיאל קופרשטיין: אנחנו מנחים להשתמש באמצעים שלנו.

אברהם יחזקאל: כלומר בעצם נאמר כאן שרצוי וכדאי ומותר שמי שיש לו מוצר נוסף ישתמש גם בו, אך גם במוצר של הצבא?

יחיאל קופרשטיין: אני אומר שיש להשתמש קודם כול במוצר שלנו.

יחיאל קופרשטיין: הוא זה שבא להגן על האזרח.

יחיאל קופרשטיין: אני שם את ידי על הערכה שלנו, על המענה הזה שלנו.

יחיאל קופרשטיין: אם מישהו רוצה להשתמש במשהו נוסף – זה עניין אחר; אך לא במקום הערכה שלנו.

אברהם יחזקאל: אני מבקש לשאול שאלה גם את נציג מכון התקנים:

אברהם יחזקאל: אם המוצר הזה עבר בדיקה המשמעות היא שהוכח שלא חייבים להיות עם מסכה?

מריאן לסקובסקי: הוכח שהמוצר מסנן ומספק אוויר נקי.

מריאן לסקובסקי: זה נכון.

מריאן לסקובסקי: אך שוב חשוב לומר: לאור תוצאות הבדיקות, ייתכן שהמכשיר לא יצליח ליצור לחץ מספיק.

מריאן לסקובסקי: נניח שהתקינו מערכת לפני שנה, מי יודע מה קרה במשך השנה הזאת?

מריאן לסקובסקי: איש לא יכול להבטיח שהמצב טוב.

אברהם יחזקאל: כלומר מכון התקנים נותן אישור שהמוצר יכול לשמש אדם ללא מסכה, אך כדאי מאוד שמי שמתקין מוצר כזה גם יבצע בדיקות תקופתיות.

מריאן לסקובסקי: בהחלט.

רוני יעקב: אחת לשנה נעשות בדיקות כאלה.

אברהם יחזקאל: אני חושב שהציבור צריך לדעת שראוי לעשות בדיקות תקופתיות על-פי הוראת היצרן או היבואן או גורם אחר.

אברהם יחזקאל: ההתקנה לא מספיקה, זה לא לתמיד.

אברהם יחזקאל: צריך לתחזק את המערכת.

אברהם יחזקאל: כמו הממ"ד, המרחב המוגן והמקלט הציבורי, גם פתרון כזה מצריך תחזוק תכוף.

אלון נכפלוגר: אנחנו מייצרים משאבות למקלט.

אלון נכפלוגר: חלק מהציוד שלנו נמצא במכשיר של "מחל משאבות" שהוצג כאן.

אלון נכפלוגר: החלק שלנו הוא המשאבה הידנית והברז.

אלון נכפלוגר: אני מראה כיצד היא מופעלת במקרה של הפסקת חשמל.

אברהם יחזקאל: למעשה מדובר במשאבות שמטרתן להבטיח שבמקלט יהיו חיים סבירים.

עמיר בן צבי: כל המוצרים שאציג כאן מתבססים על פיתוח וייצור מקומי בזכרון יעקב.

עמיר בן צבי: הפיתוח החל בשנת 1977, ויש לנו כבר 25 שנים של ניסיון.

עמיר בן צבי: עסקנו בנושא באופן יום-יומי, לפחות בתקופה האחרונה.

עמיר בן צבי: ההרכבה מתבצעת באופן שוטף.

עמיר בן צבי: המוצר שאני מציג כעת היא מערכת סינון לממ"ד.

עמיר בן צבי: היא נותנת פתרון בממ"דים שיש לציבור.

עמיר בן צבי: המאפיין העיקרי של המערכת הוא שהיא "תפורה" לממ"ד.

עמיר בן צבי: היא אינה קבועה בקיר אלא מודולרית.

עמיר בן צבי: בעת שגרה היא אינה מורכבת אלא מקופלת בקרטונים.

עמיר בן צבי: יש בה שני פתחים.

אברהם יחזקאל: אבל בשעת שגרה המשאבה הגדולה קיימת בכל אופן, נכון?

עמיר בן צבי: לא.

עמיר בן צבי: כמעט כל האביזרים נמצאים בשני קרטונים, מקופלים.

עמיר בן צבי: המערכת שנמצאת כאן מתאימה לממ"ד.

עמיר בן צבי: על-פי התקן היא מספקת אוויר לשש נפשות.

עמיר בן צבי: זאת המערכת הקטנה, ויש לנו מערכות לכל סוגי המרחבים המוגנים: ממערכות ל-30 איש – שמקובלות מאוד בגני ילדים, בבתי ספר ובבתים משותפים קטנים עד למערכות לאלפי אנשים שמותקנות בבתי חולים ובבתי מלון.

עמיר בן צבי: נדמה לי שהמערכת הגדולה ביותר שלנו בנויה ל-2,400 איש.

עמיר בן צבי: כאמור כל המוצרים הללו הם מוצרים משלימים.

עמיר בן צבי: חובה להיכנס עם המסכות.

עמיר בן צבי: הם לא במקום המסכות.

עמיר בן צבי: כל עוד המערכת אטומה והמערכת מתפקדת – טוב.

עמיר בן צבי: אך בפינוי של האוכלוסייה, למשל, כשפיקוד העורף קורא לכולם לצאת, יש לחבוש מסכות ולצאת החוצה.

עמיר בן צבי: לא זורקים את המסכות.

עמיר בן צבי: הן צריכות להיות בפנים, במרחב המוגן.

עמיר בן צבי: המערכות נותנות פתרונות לעוד כמה בעיות: החמצן, והאפקט הפסיכולוגי.

עמיר בן צבי: יש לי ידידה טובה שהיא מורה, שבתרגול הירידה למקלט עם בית הספר היא עומדת ליד הדלת הפתוחה כי היא כבר התעלפה בעבר.

עמיר בן צבי: אפשר לעשות חשבון פשוט ולדעת לכמה זמן יספיק החמצן בחדר.

עמיר בן צבי: המערכות האלה הן מערכות אוורור וסינון של החומרים הכימיים.

אברהם יחזקאל: גם אתם בודקים את הממ"ד עצמו לפני ההתקנה?

עמיר בן צבי: בוודאי.

עמיר בן צבי: כל מרחב מוגן שאנחנו מגיעים אליו, גם מרחב מוגן של בית חולים למשל שהוא מרחב גדול – נבדק על ידנו.

עמיר בן צבי: אנחנו נותנים ייעוץ בשאלה אילו פעולות מיגון נדרשות בו.

עמיר בן צבי: אנחנו מבהירים שיש לפנות בבקשה לפיקוד העורף כדי שיבצעו תיקונים נדרשים.

עמיר בן צבי: אחר כך אנחנו נכנסים.

עמיר בן צבי: כל התקנה של מערכת מסתיימת בבדיקת הלחץ וטופס פורמלי שלנו, כולל דיווח על כל התקנה לרשויות.

עמיר בן צבי: בפיקוד העורף נמצא כל המידע, הכול פתוח ויכול להיבדק.

עמיר בן צבי: המערכת שמוצגת פותחה אחרי מלחמת המפרץ, אחרי שנוצר מושג הממ"ד.

עמיר בן צבי: כשראינו שהממ"ד משמש כחדר מגורים ולא רוצים לראות מערכת גדולה בתוכו, פיתחנו את המערכת הזאת.

אברהם יחזקאל: אתם עובדים עם מכון התקנים?

עמיר בן צבי: בוודאי.

עמיר בן צבי: אנחנו עובדים עמם באופן צמוד.

עמיר בן צבי: כל המערכות נבדקות.

עמיר בן צבי: יש למכון התקנים כל האמצעים לבדוק את המערכות.

עמיר בן צבי: לסיכום אנחנו דוגלים במתן פתרון אפשרי וזמין לכל דורש.

עמיר בן צבי: מחירי המערכות שלנו מתחילים ב-4,400 ש"ח למערכת הקטנה.

עמיר בן צבי: המערכות הגדולות עולות כמובן סכומים גדולים.

עמיר בן צבי: בחישוב לפי נפש המערכת עולה פחות מ-50$ לאיש.

עמיר בן צבי: בבנייה של מוסד או של בית ספר עלות מערכת הסינון היא 1.5% או 2% מעלות הפרויקט.

עמיר בן צבי: זה דבר שאפשר "לבלוע" בתוך עלויות הבנייה.

אברהם יחזקאל: תודה.

אברהם יחזקאל: בעיקרון החברות טוענות שיש לציבור אמצעים נוספים שאפשר ליהנות מהם.

אברהם יחזקאל: המחירים הם בסדר גודל של אלפי שקלים.

אברהם יחזקאל: כדאי שהציבור ידע שיש אמצעים שיכולים לשמש אותו במקרים כאלה.

רוני יעקב: אני מבקש להוסיף רק עוד דבר אחד.

רוני יעקב: העלויות תלויות בגודל המסנן והוא נוגע לזמן השהייה במקלט.

רוני יעקב: זה מרכיב חשוב.

רוני יעקב: ככל שהמסנן גדול יותר ויש בו יותר חומר פעיל, אפשר לשהות במקלט זמן רב הרבה יותר.

אברהם יחזקאל: אבל בשני המקרים שהוצגו כאן יש מגבלה של זמנים, נכון?

עמיר בן צבי: אין מגבלה של זמן.

עמיר בן צבי: המערכת יכולה לעבוד שנה.

רוני יעקב: אין בעיה.

רוני יעקב: המערכות מאפשרות שהייה רצופה.

רוני יעקב: היא יכולה לעבוד 4-5 שבועות ולא שנה, בגלל הלחות בישראל.

רוני יעקב: אבל פרקי הזמן הם יותר מכמה שעות או כמה ימים, הם גם מעבר לשבוע.

אברהם יחזקאל: חשוב שהציבור ידע זאת.

אברהם יחזקאל: רמזו כאן כל מיני רמזים על פינוי הציבור וכולי.

אברהם יחזקאל: אם כן המערכות פועלות בוודאי יותר מכמה שעות או כמה ימים.

אברהם יחזקאל: תודה לשני מציגי מערכות הסינון.

דורית ירושלמי: אני נציגת "שלבי תעשיות בע"מ".

דורית ירושלמי: גם אנחנו פועלים בשוק שנים רבות.

דורית ירושלמי: אנחנו מתקינים מערכות אוורור וסינון במרחבים מוגנים.

דורית ירושלמי: אנחנו מלווים כל פרויקט, בבית פרטי, בבית משותף או במוסד כלשהו.

דורית ירושלמי: בוחרים את המערכת המתאימה, מספקים את המערכת ומתקינים אותה, מדריכים כיצד להפעילה וכיצד לתחזק אותה.

דורית ירושלמי: אנחנו גם מבצעים בדיקה תקופתית ומלווים את התחזוקה.

דורית ירושלמי: המערכות מותקנות במקומות רבים, גם במרתף בכנסת.

דורית ירושלמי: הפרטים הטכניים כבר הוזכרו.

דורית ירושלמי: לא אחזור עליהם.

דורית ירושלמי: אולם אני קוראת לציבור לא לחכות לרגע האחרון.

דורית ירושלמי: כעת יש לחץ, אנשים מבקשים שהטכנאי יבוא, שיבדוק את המקלט, שיפרט מה צריך לעשות.

אברהם יחזקאל: בעצם אתם מתאימים מוצר למקלט?

אברהם יחזקאל: אין לכם מוצר משלכם?

דורית ירושלמי: יש לנו מוצר אך אנחנו מייעצים ללקוח איזה מוצר מהמוצרים שלנו מתאים לו.

דורית ירושלמי: כאמור חלק מהמוצרים מיובאים, אך יש פריטי ציוד שמיוצרים בארץ.

דורית ירושלמי: המחיר הנמוך ביותר למערכת הוא 8,000 ש"ח למערכת התקנה לשבעה אנשים.

דורית ירושלמי: המערכת מחזיקה מעמד ימים מספר וגם יותר מזה.

זוהר וייס: לא הבאנו לכאן ציוד, וכולם מוזמנים לרדת לחדר הכושר של הכנסת כדי להבין איך זה עובד באמת.

אברהם יחזקאל: אני לא בטוח שהציבור אוהב את זה שאתם עומדים להציל חברי כנסת.

אברהם יחזקאל: אני גם לא מספר איזה ציוד יש אצלי בבית.

עמיר בן צבי: הלחץ גדול מאוד.

עמיר בן צבי: ממתינים 12 שבועות.

עמיר בן צבי: אחד הדברים שיש להביא בחשבון הוא שיש להצטייד מראש בעזרים.

עמיר בן צבי: צריך לזכור שהמשבר הזה הוא דגל.

עמיר בן צבי: האיום הגדול הוא לאו דווקא מהמשבר הנוכחי.

עמיר בן צבי: אנחנו מתחייבים להתקין בתוך 12 שבועות ומתקינים בתוך 10 שבועות.

עמיר בן צבי: הביקוש גדול מאוד.

רוני יעקב: גם אצלנו הביקוש גדול מאוד אבל אנחנו מביאים את המערכת באוויר.

רוני יעקב: אצלנו מחכים 6 ימים.

דורית ירושלמי: זמן ההתקנה הוא שבועיים עד שלושה שבועות, תלוי בגודל המערכת.

אברהם יחזקאל: אני קורא לציבור לפעול בזמנים שאין לחץ, וָלא – ממתינים ימים ושבועות.

אראלה שוורץ: חברת "שלאון" אכן מייצרת את כל מגוון המוצרים שמשרד הביטחון ופיקוד העורף מספקים לציבור.

אראלה שוורץ: היום הבאתי עמי רק את התוספות לערכות הללו.

אראלה שוורץ: אנחנו מייצגים גם את מסכות האב"כ למבוגרים ולנוער וגם את המפוחים שיכולים להצטרף למסכות או לברדסים לילדים ולתינוקות.

אראלה שוורץ: אנחנו מייצרים גם את הברדס הרפואי וגם את המזרקים – חברת "רפא" מייצרת את החומר עצמו.

אברהם יחזקאל: הוא בעצם מיועד לאנשים שלא נושמים דרך הטבע אלא מהצוואר, נכון?

אראלה שוורץ: זה השימוש שפיקוד העורף עושה במוצר הזה.

אראלה שוורץ: למעשה גם אדם רגיל יכול להשתמש בו.

אראלה שוורץ: הוא אינו אטום אך הוא עובד על עיקרון אחר.

אראלה שוורץ: הוא לא צריך להיות אטום הרמטית.

אראלה שוורץ: זה כמו ברדס הילדים.

אראלה שוורץ: הסיבה שיש בו שני מפוחים היא שאדם מבוגר צריך יותר אוויר מילד.

אראלה שוורץ: לכן מספקים לו שני מפוחים ולא אחד.

אראלה שוורץ: היתרון לאדם מבוגר הוא שהוא יכול להמשיך לחבוש משקפיים, למשל, הוא רואה טוב יותר ונראה טוב יותר.

אברהם יחזקאל: אני שואל מעשית, לא תאורטית.

אראלה שוורץ: מעשית.

אראלה שוורץ: הוא למעשה מצורף למסכה, במוצרים מסוימים שמספק פיקוד העורף.

אראלה שוורץ: אפשר גם לרכוש אותו.

אראלה שוורץ: לאור הביקוש התחלנו למכור.

אראלה שוורץ: המחיר הוא 350 ש"ח.

אברהם יחזקאל: מכון התקנים בדק את המוצר?

מריאן לסקובסקי: כן.

אראלה שוורץ: המפוח דוחף אוויר והאדם לא צריך להתגבר בעצמו על ההתנגדות שיש במסכה, בגלל השסתומים והמסנן.

אראלה שוורץ: מספקים את המפוח לכל חולה אסתמה.

אראלה שוורץ: הוא נותן יתרון גם למי שאינו חולה.

אברהם יחזקאל: איך מתקינים?

אברהם יחזקאל: הערכה נעולה.

אראלה שוורץ: אין משמעות להתקנה.

אראלה שוורץ: המסנן נכנס ב"קליק" ואחר כך מבריגים למסכה.

אראלה שוורץ: הוא מתברג במקום שהמסנן מתברג.

חיים שטרית: אני מנהל חטיבת האב"כ בחברת "סופרגום".

חיים שטרית: אנחנו מייצרים ערכות מגן אישיות.

חיים שטרית: אנחנו מתמקדים בעיקר בערכות לילדים: "ברדס", "שמרטף".

חיים שטרית: החברה פעילה 15 שנה בתחום זה.

חיים שטרית: היא פעילה 50 שנה בתחום הגומי והפלסטיק.

חיים שטרית: כל המוצרים מיוצרים על-פי הסטנדרטים הצבאיים, כך שכל מוצר נבדק ומקבל ליווי טכני.

חיים שטרית: קודם כול אנחנו מספקים מיגון אישי: מסכת ברדס, "שמרטף", מסכות לחיילים, ללוחמים ולכוחות ההצלה וכן ברדס רפואי.

חיים שטרית: גם אנחנו מוכרים מפוח וצינור שמאפשר למסכה רגילה להפוך למסכה קלה יותר.

חיים שטרית: זה אותו המוצר כמו זה שהוצג קודם.

חיים שטרית: נוסף על כך זיהינו באוכלוסייה צורך לתוספות שהמדינה לא מספקת, וזה המיגון העורי: אני מציג את ערכת המיגון העורי שלנו.

רוני סרור: התייחסנו למקומות שאינם אטומים לגמרי ויש בהם צורך בהגנה.

רוני סרור: חברת "סופרגום" מייצרת פריטים כאלה למערכת הביטחון זה שנים, וכעת הם נמכרים.

רוני סרור: הפריטים הם חליפה, ערדליים וכפפות מגומי.

רוני סרור: אלה מוצרי מיגון משלימים למסכה ונותנים מיגון אישי מושלם.

רוני סרור: כוח חילוץ או הצלה שצריך להיכנס לאזור נגוע משתמש באותם מוצרים בדיוק.

רוני סרור: החליפה עשויה מחומרים שקופים היא מוצגת בתמונה שעל האריזה.

רוני סרור: היא עשויה משני חלקים: עליונית עם כובע, מכנסיים.

רוני סרור: היא אטומה בכל הפתחים.

רוני סרור: מותאמת לכל סוג מסכה.

רוני סרור: החליפה לבדה עולה 299 ש"ח; החליפה בתוספת הכפפות והערדליים – הערכה המושלמת – עולה 499 ש"ח.

אברהם יחזקאל: תודה.

אברהם יחזקאל: אסכם את הדברים.

אברהם יחזקאל: מעבר למרחב המוגן, לממ"ד וכולי – אפשר גם להצטייד בחליפה.

אברהם יחזקאל: היא לא על-פי צו האפנה, אך מי שרוצה להגן על עצמו – מוזמן.

מריאן לסקובסקי: אני לא בטוח שלמוצר הזה יש תו תקן.

אברהם יחזקאל: תודה.

אברהם יחזקאל: לא נכון להעלות זאת כעת.

רוני סרור: אני מבקש להגיב.

אברהם יחזקאל: תודה לשניכם.

אברהם יחזקאל: אני אינני נציג מכון התקנים, אך אני מציע שכל מוצר יעבור אצל מכון התקנים.

אברהם יחזקאל: אילו היה כסף, אילו היו עודפים, אולי חלק מהמוצרים היו ניתנים יחד עם הערכה שמספקים לכולם.

אברהם יחזקאל: הצבא היה נוקט עמדה, ואולי היו מספקים אותם.

אברהם יחזקאל: אך אין אפשרות כזאת וכדאי שהציבור ידע שיש מוצרים אחרים.

אברהם יחזקאל: הבעיה הטרגית היא שיש ציבור שיכול להרשות לעצמו לרכוש מערכות נוספות ויש ציבור שאינו יכול לעשות זאת.

אברהם יחזקאל: אני קורא לנו – לפני המלחמה ואחריה – לפנות משאבים תקציביים כדי לחזק את פיקוד העורף מאוד מאוד.

אברהם יחזקאל: הציבור לא יודע מה פיקוד העורף היה יכול לעשות אם היה לו כסף.

אברהם יחזקאל: אם יש כסף עושים דברים טובים וראויים יותר.

אברהם יחזקאל: היום מדברים על צמצומים, על שינויים, אך לי חשוב להגן על החיים.

אברהם יחזקאל: זה אולי הדבר הבסיסי ביותר.

אברהם יחזקאל: אני קורא לממשלה, בעת נינוחה יותר אולי, לשדרג את המוצרים שניתנים, להרחיב את היריעה, כדי שאתם תוכלו להעמיד לציבור אמצעים טובים יותר מהקיימים.

אברהם יחזקאל: כי יש אמצעים שאי-אפשר לספק בשל בעיות תקציב.