הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 15, פרוטוקול מספר 62, 2001-12-19 09:00

סופה לנדבר: הועדה לפניות הציבור כבר דנה מספר פעמים בנושא הפיקוח על מוצרי בשר מעובד והגיע הזמן לקיים ישיבה אחרונה ולשים נקודה בנושא הבשר והזרקת מים לבשר.

סופה לנדבר: נשאלת השאלה איזה בשר אנחנו אוכלים וכנראה שבבשר קפוא אנחנו אוכלים יותר מים מאשר בשר.

סופה לנדבר: בשר קפוא במדינת ישראל עשיר במים, דל חלבון, שומן ובעצם הוא מכיל תוספות – כמו פוספטים - שלעתים קרובות מזיקות לבריאות.

סופה לנדבר: מחקרים שנערכו במעבדות אליהן הועברו דגימות בשר נתנו תוצאה מאוד לא טובה שלא היוותה תעודת כבוד לבשר שנמכר במדינת ישראל כשהוא עובר את הנורמה – והנורמה היא עד עשרה אחוזים – של הזרקת מים לתוכו.

סופה לנדבר: הייתי רוצה שנציג הסתדרות הרופאים הווטרינריים יאמר לנו מה קרה עם הדגימות שלקחתם, מה מצב הבשר ובכלל מה קרה אחרי הדיונים שהתקיימו בוועדה.

סופה לנדבר: אני מבינה שיצרני הבשר לא הגיעו לישיבה.

גדעון ציפורי: בזמנו יזמה המועצה הישראלית לצרכנות בדיקה של מוצרי בשר מעובד שנשלח לגרמניה והתוצאות שגילינו שם היו לא פי שתיים ולא פי שלוש אלא פי חמש ושש.

גדעון ציפורי: לדעתנו בשטח המעשי לא נעשה שום דבר אלא יותר מזה, למרות שהתקנה מחייבת סימון כמויות המים באותו גודל של אותיות כמו סימון המוצר – כלומר, שלפחות הצרכן ידע שהולכים לרמות אותו – זה לא נעשה וישנם מוצרים שלפעמים על-מנת לגלות איפה כתוב שיש שם מים, צריך זכוכית מגדלת והרבה חוש בלשי.

גדעון ציפורי: אני יודע שמשרד הבריאות הגיש הצעה אבל כשאני מעיין בה אני לא מצליח לראות בדיוק איזה אחוז מים הם מכירים, אבל ההצעה היא בכיוון הנכון.

גדעון ציפורי: ארגון הרופאים הווטרינריים ברשויות בדעה שההצעה צריכה להיות מאוד פשוטה ומאוד לעניין ולאסור באופן חד משמעי תוספת מים לבשר ואפילו לאסור על מפעלים להחזיק את המכשור להזרקת מים.

גדעון ציפורי: לכן, בשם הסתדרות הרופאים הווטרינריים וארגון הווטרינרים לבריאות הציבור אני אומר שאנחנו מברכים וחושבים שצריך לקחת את ההצעה הזו שאוסרת באופן חד-משמעי על הזרקת מים לבשר כי מה שקורה היום הוא שהיום בעצם מתבצעת הזרקת בשר למים.

גדעון ציפורי: לגבי בשר טחון עשה משרד הבריאות צעד מאוד חשוב וקבע שאי-אפשר למכור בשר טחון מעורב בחלבון תחת השם בשר טחון אלא צריך לכתוב שזה מוצר בשר.

גדעון ציפורי: אם תלכו לסופרמרקט אני מוכן להתערב – ובדקנו את זה עם צרכנים בסופרמרקט – אף אחד לא טורח לקרוא את האותיות הקטנות.

גדעון ציפורי: הוא רואה משהו מול העיניים וזה מה שהוא רואה.

גדעון ציפורי: הצרכן הממוצע לא יבדיל בין מוצר בשר טחון שיש בו חמישים אחוזים חלבון מן החי וחמישים אחוזים בשר לבין בשר טחון שהוא אמור להיות מאה אחוזים בשר, שלא לדבר על הרמאויות שמתבצעות אפילו ברמת התווית.

גדעון ציפורי: אני לא יודע למה משרד המשפטים התנגד להצעה של משרד הבריאות ואני מניח שדוקטור זינגר יוכל להאיר את עינינו, אבל אני חושב שהתקנה צריכה להיות וצריכה לומר שבשום פנים ואופן אסור להוסיף מים לבשר.

הרברט זינגר: אחרי כן נכנסו גם יצרנים אחרים לתוך המעגל הזה של הזרקות מים לבשר ומאיזה שהן סיבות משרד הבריאות אז הגיע להחלטה לאפשר הזרקת כמויות קטנות של מים, בגובה של עשרה אחוזים, שבעצם לא משנות הרבה ולא תורמות לאופי וטעם הבשר.

הרברט זינגר: לאחר מכן, בשנת 1993, הוצאה התקנה.

הרברט זינגר: לפני כן, בשנת 1992, עד כמה שאני זוכר, הוקמה ועדה בה השתתפו נציגי משרד החקלאות, נציגי כל משרדי הממשלה, נציגי הרופאים הווטרינריים הרשותיים ונציגי איגוד הצרכנים, והגיעו להסכמה להוציא את התקנה בצורה כזו שמותר להזריק עשרה אחוזים מים לבשר.

הרברט זינגר: ברגע שמוציאים תקנה כזו ומפעלים קונים ציוד להזרקת מים, קצת קשה אחרי כמה שנים לבוא – גם מבחינה משפטית – ולומר שמעכשיו והלאה אסור להזריק מים לבשר.

הרברט זינגר: במקרים כאלה דומים המדינה חייבת לתת פיצוי ליצרנים.

הרברט זינגר: כאמור, משרד הבריאות הוציא את התקנה ועל סמך זה היצרנים קנו את הציוד והקימו את המפעלים.

הרברט זינגר: המכונות להזרקת מים ואותם כלים שמשמשים לעיבוד הבשר בצורה כזאת, משמשים גם במוצרים אחרים כי אי-אפשר לייצר פסטרמת בקר או פסטרמה אחרת בלי להזריק את המים כי התהליך הטכנולוגי של המוצר דורש זאת.

הרברט זינגר: אפשר לומר שבמשך השנים וגם היום יש ציבור מסוים שקונה את הבשר הזה למרות כל המאמצים שעשינו במשך כל השנים וההסברים שנתנו בכלי התקשורת, כולל בטלוויזיה, ברדיו ובעיתונות, כאשר אין שנה בה לא נתנו את ההסברים שאמרו שזה בעצם בשר שמכיל מים.

הרברט זינגר: בכל-זאת יש ציבור מסוים שצורך את הבשר הזה כמו שהוא.

הרברט זינגר: לא עשיתי סקר, אבל לפי מה שידוע לי מכל החוקים של המסחר, ברגע שאין דרישה, גם אין ייצור של מוצר כזה.

הרברט זינגר: אני מניח שיש דרישה למוצר זה.

הרברט זינגר: מבחינת משרד הבריאות, במשך השנים, כמעט כל שנה, ניסינו לאכוף עד כמה שאפשר כך שהיצרנים לא יעברו על הגבול הזה של עשרה אחוזים מים.

הרברט זינגר: אני יכול לומר גם היום שזה גבול שאנחנו יכולים לחיות אתו כיוון שזו כמות קטנה של מים.

הרברט זינגר: מבחינת משרד החקלאות הפיקוח נעשה בשני תחומים כאשר הראשון הוא סקרים שנעשים על-ידי מטה שירות המזון במשרד הבריאות.

הרברט זינגר: בנוסף לזה, כל הנושא הזה הוא במסגרת הפיקוח השגרתי של לשכות הבריאות המחוזיות.

הרברט זינגר: אני יכול לומר שאין מוצר בישראל שנבדק יותר מאשר נבדק הבשר.

הרברט זינגר: עוד בשנת 1995 אני הגשתי את ההצעה הראשונה לשינוי התקנה הזאת, אבל שוב, זה לא תלוי בנו אלא בלשכה המשפטית של משרד הבריאות ומשרד המשפטים.

הרברט זינגר: עד שיוצאת תקנה עובר זמן רב.

הרברט זינגר: העיקרון של התקנה הזאת הוא שאין להזריק מים בבשר גולמי.

הרברט זינגר: זאת אומרת, אם אנחנו מדברים על בשר גולמי – חלקי בשר כמו כתף וכולי – אין להזריק מים לבשר זה וזה בפירוש כתוב בתקנה.

הרברט זינגר: גם כאן אנחנו רוצים לעשות כפי שעשינו לגבי בשר טחון.

הרברט זינגר: זאת אומרת, יש מוצרי בשר שבכלל החלק של הבשר לא מופיע אלא ברכיבים של המוצר וכאן בעצם יש אפשרות להזריק, אבל אני חושב שגם כאן

הרברט זינגר: אנחנו חייבים לשים גבול ולומר עד מתי אפשר להזריק וגם זה צריך להיות מסומן וכתוב בפירוש איזה אחוז מים מכיל הבשר.

הרברט זינגר: צריך לעשות פעולת הסברה בקרב הציבור כפי שקיים בבשר טחון, כך שכאשר כתוב כתף, זה חייב להיות כתף והבשר הזה ללא מים.

סופה לנדבר: איפה עומדות עכשיו התקנות?

גדעון ציפורי: לגבי הנושא של סימון.

גדעון ציפורי: יש מוצר לא כשר שרץ עכשיו באירופה ובארצות-הברית ועל המוצר הזה כתוב בגדול שנעשה כאן מוצר דיאטטי וכי היצרנים לקחו מים ונתנו למים טעם של נקניק.

גדעון ציפורי: אז הצרכן יודע בדיוק מה הוא קונה.

גדעון ציפורי: כל תרגיל אחר, זה להשאיר את אותה גברת בשינוי אדרת.

גדעון ציפורי: אני חוזר על העמדה שלנו ואני חושב שמועצות הצרכנים מסכימות לה.

גדעון ציפורי: כפי שאמרה היושבת-ראש, אנחנו נגד הזרקה כלשהי.

רועי קליגר: אני רוצה לספר על הולנד וזאת לצורך האיזון וכדי שלא ייווצר הרושם שאנחנו כל כך ייחודיים בנושא הזה.

רועי קליגר: לפני שבוע ביקרתי במפעלים בהולנד ושמעתי ביום חמישי הודעה רשמית בטלוויזיה ההולנדית שאומרת שמשרד המסחר ההולנדי ומשרד החקלאות ההולנדי גילו שתעשיית הזרקת המים הגיעה להולנד, ומי שיעקוב אחרי הפרסום ב"גרדיאן" בשבוע שעבר יראה שכך זה גם באנגליה כאשר לדעתם מקור הבשר הזה הוא בהולנד.

רועי קליגר: כמויות בשר אדירות, בעיקר בשר חזיר, מגיעות עם ארבעים אחוזים מים והם הולכים לפעול ברמה האירופאית.

רועי קליגר: זו עמדת משרד החקלאות בקטע הזה.

סופה לנדבר: השאלה מה אתם ממליצים לעשות.

סופה לנדבר: עשרה אחוזים זה לא פרקטי.

סופה לנדבר: כשמתחילים להוסיף את המים, שמעתם וראיתם תוצאות של מחקרים, לא עוצרים בעשרה אחוזים ואפילו לא בארבעים אחוזים אלא לעתים קרובות מגיעים לחמישים, ששים ושבעים אחוזים מים.

סופה לנדבר: לכן אני שואלת על מה אתם ממליצים.

משה רפלוביץ: אני חושב שמי שנמצא במלכוד זה גם הציבור שלא יכול לקנות בשר בלי מים כי אין.

משה רפלוביץ: אני צרכן שיודע את הדברים אבל כשאני נכנס לסופרמרקט אני כמעט לא יכול למצוא בשר בלי מים.

משה רפלוביץ: אני צריך להפוך חצי סופרמרקט כדי למצוא בשר כזה ולא תמיד אני מצליח.

משה רפלוביץ: לכן, אם אי-אפשר להזריק עשרה אחוזים כי זה לא כלכלי וראינו כבר שאין גבולות והיצרנים מגיעים לשבעים אחוזים, שימכרו לנו שקיות קרח ויכתבו על זה בשר, כי שבעים אחוז מים וקצת בשר זה קרח עם טעם של בשר.

משה רפלוביץ: את שני הציבורים צריך להוציא מהמלכוד, וכאן אני מתייחס ליצרנים שלא לתת להם להיות רמאים כי בלי להיות רמאים הם לא יכולים להתפרנס, ולתת לציבור לקנות בשר, ומי שרוצה לקנות מים, שיקנה אותם בבקבוקים.

משה רפלוביץ: צריך לאסור לחלוטין הצבת מזרקים בתוך מפעלי בשר.

משה רפלוביץ: גם אם יצרני הפסטמה יזריקו מים לבשר בקר, זה יהיה נקודתי ואלה יהיו שלושה או חמישה יצרנים בלבד שאפשר יהיה לשים עליהם את היד, ואז לאכיפה יש משמעות.

חני מונין: אני מאוד תמהה על משרד הבריאות שמתיר את הזרקת עשרת האחוזים ואני שואלת לשם מה להוסיף מים לבשר.

חני מונין: כפי שאמר דוקטור רפלוביץ אפשר להכין את הנקניקים באזור אחר של המפעל ורק שם יהיו המכונות, כך שיהיה פיקוח על הנושא הזה.

חני מונין: במידה שתופסים מפעל עם מכונות כאלה שנמצאות באזור בו הן לא צריכות להיות, לפי דעתי צריכים סנקציות מאוד חמורות כמו סגירת המפעל, להטיל קנסות גבוהים, ומשפטים שחייבים להיות מהירים.

חני מונין: כך נוכל להרתיע מפעלים אחרים מהטכניקה הפושעת הזאת.

חני מונין: אלה נראים לי ההליכים המחויבים להביא לשינוי המצב.

יהושע כץ: אם לא מזריקים מים לבשר, הבשר ייראה בעין מאוד גרוע ולא יקנו אותו.

יהושע כץ: אם לא יקנו אותו, יהיו החזרות ואת ההחזרות האלה ימחזרו כי אף אחד לא יזרוק בשר שחזר מהסופרמרקטים.

יהושע כץ: אני רוצה להוליך מהלך שכל אחד יעשה מה שהוא רוצה, אבל שיכתוב את זה.

יהושע כץ: תפסתם יצרן שכתב איקס, תענישו אותו במה שאתם רוצים, אבל תנו ליצרן לעשות מה שהוא רוצה אבל שיכתוב את זה.

יהושע כץ: אני מזריק עשרה אחוזי מים ואני מפסיד כסף רב.

יהושע כץ: עצם האקט של ההזרקה גם עולה כסף כי מדובר בציוד, בפועלים ובעבודה.

גדעון ציפורי: אני רוצה לומר ליהושע כץ כל הכבוד על כך שהוא מספר את האמת ואומר כמה הוא מזריק, אבל הרבה אנשים ישרים כמוהו אין.

גדעון ציפורי: אם תמצאו לי יצרן שהחליט לתרום את כספו לציבור על-בסיס יום יומי, זה הישג גדול במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני רוצה לשאול את משרד הבריאות למה לא מאשרים ליצרנים לעשות את הבדיקות האלו.

צבי בלום: בשר פרה הוא בשר קשה.

צבי בלום: צורת הגידול בברזיל היא כזאת שבאופן טבעי גורמת לכך שהבשר יוצא שם מאוד שרירי.

צבי בלום: כדי להשביח את כל הבשר שנכנס לארץ – ואפשר לעשות בדיקות ולשאול כל יצרן וכל צרכן שיאמר לך שבשר לא מעובד הרבה פחות טוב מבשר מעובד – צריך לעבד אותו וכאן אנחנו נכנסים לקטע של רמת העיבוד.

צבי בלום: דיברו קודם על ז'לטין, על פוספטים ועל דברים נוספים.

צבי בלום: לצערי כולנו הפכנו להיות כימאים ולא קצבים אבל אין ברירה אחרת.

צבי בלום: בשר שלא יעבדו אותו – ואני אומר קבל עם ועדה – לפעמים עשרה אחוזי מים לא מספיקים לצורך עיבוד הבשר הזה.

צבי בלום: כאשר מערבבים חומרי ריכוך, כדי שהמוצר לא ייפגע לא תמיד עשרה אחוזי מים מספיקים.

צבי בלום: צריך מים כדי לערבב את החומרים שמרככים את הבשר.

צבי בלום: כאמור, בשר שמגיע מחו"ל הוא לא ברמה סבירה ונאותה לאכילה.

צבי בלום: את בטח יודעת שקורה שבשר ששמת לבשל בסיר, הוא התבשל והתבשל והתבשל ובסוף יצא כמו סוליה.

צבי בלום: הבשר הזה הוא בשר שלא עבר עיבוד וריכוך.

צבי בלום: ליצרנים יש עלויות והן מתחילות בהכשרת הבשר וממשיך בכל נושא ההזרקה והכימיה שדיברתי עליו.

צבי בלום: אני חוזר וטוען שמפעלי העיבוד חייבים לעשות את העבודה שלהם, כי סטייקים שלא יעובדו, לא ניתן יהיה לאכול אותם.

צבי בלום: באירופה ובארצות-הברית הבשר ברובו נמכר כבשר טרי כאשר מדובר בעגלים צעירים והבשר הוא לא אותו בשר מיובא שמגיע לארץ במצב קפוא.

צבי בלום: במדינות שרמת הבשר הוא לא משובח, אותו נתח בשר שקונים, מלבד כל נושא העיבוד, עובר ניקיון במפעל בנושא של שומנים, שאריות דם שנשארות בבשר וכולי, וזה תהליך עבודה שלא מסתיים בנושא הזרקה של עשרה אחוזים מים כי את אותם עשרה אחוזי מים המפעל מפסיד בהכשרה של הבשר ובניקיון שלו.

סופה לנדבר: אני לא תפסתי אתכם ואני גם לא מתכוונת לעשות זאת.

סופה לנדבר: יש אנשים במשרד הבריאות ובמשרדים שצריכים לבדוק והם אלה שיבדקו.

סופה לנדבר: אם אומרים לי היום שהיו מקרים ובתוצאות של המעבדות התגלו עד שבעים אחוזים מים, זה לא מקובל עלי.

גדעון ציפורי: אמרתי שגם בעבר ניסו להצדיק את עצם הזרקת המים בתירוץ של בשר קשה , בשר שעובר הכשרה וכל מיני סיפורים שאין להם בסיס מקצועי.

גדעון ציפורי: יושב כאן אדם דתי ורוצה לספר לנו שבשר שמגיע מברזיל או מאורוגואי הוא בשר קשה.

גדעון ציפורי: אותו בשר יוצא לאירופה ולא מזריקים לו מים.

גדעון ציפורי: צריך בן-אדם לבוא עם ידיים נקיות ולומר שהזרקת המים כל כולה היא נושא כלכלי בלבד כי אחרת איך אפשר להצדיק את הזרקת המים בחזה הודו שאותם מפעלים מייצרים?

גדעון ציפורי: חזה הודו שגדל בארץ, אותם אנשים מזריקים לו מים וכאן אנחנו לא מדברים על בקר ועל דברים אחרים.

גדעון ציפורי: יבוא אדם ויאמר שזו הפרנסה שלו, וזה לגיטימי.

גדעון ציפורי: אפשר לדון האם הפרנסה הזו צריכה להיות כך או כך, אבל אני לא נכנס לנושא הזה כי אלה לא היבטים של וטרינר.

גדעון ציפורי: אני חייב לחזור לנייר הזה שאומר שהזרקת הבשר זה לא מה שהאמריקאים והאירופאים קוראים 'פוד סייפטי אישיו', נושא של בטיחות.

גדעון ציפורי: יכולים להיות לו היבטים בטיחותיים על-ידי תוספת חריגה של פוספט כי ציין מי שציין, לפוספט יש תכונה והמטרה בהזרקה שלו היא לשפוך את המים בצורה יותר טובה, אבל פוספט ברמה חריגה יכול ליצור כל מיני אלרגיות שיש להן גם השלכות בריאותיות.

גדעון ציפורי: בגדול הוספת המים לבשר היא נושא כלכלי ואיננו 'פוד סייפטי'.

גדעון ציפורי: דרך אגב, באירופה הולכים לטפל בנושא הזה על-ידי משטרה שנקראת 'פוד פוליס', שזו משטרה מיוחדת שקיימת בצרפת ובהולנד, משטרה שמטפלת בעבירות על החוק ובזיופים.

גדעון ציפורי: אם אתה מוכר בשר שאתה מצהיר שהוא עם עשרה אחוזים אבל קמו כאן יצרנים בעבר ואמרו שהם לא מרימים את השלטר אם זה לא שלושים אחוזים, ואומר לי פה ידידי שהוא מפסיד, אז עם כל הכבוד, אמנם אני רק עשרים שנה בתחום הפיקוח, אבל תרשה לי להאמין שאין יצרן בשר מהאוכלוסייה שלכם שמתנדב להפסיד כסף.

גדעון ציפורי: המציאות מראה שמדובר בנושא כלכלי.

גדעון ציפורי: מי שמכיר היום את מערכי ההכשרה בחו"ל, הלוואי ובמדינת ישראל היו מערכי הכשרה כאלה.

גדעון ציפורי: מערכת ההכשרה בחו"ל בנוייה בצורה אוטומטית ואם היית שם אתה יודע שספיחת המלח היא מינימלית ואין לה שום השלכה על הקשיית הבשר.

גדעון ציפורי: ישנה נקודה שאותה חייבים להגיד והיא שבגלל נושא הכשרות אי-אפשר לייבא ארצה בשר מעבר לצלע העשירית.

גדעון ציפורי: זה בשר קדמי שמטבע הדברים – אני לא אכנס לבעיות אנטומיות – הוא בשר יותר קשה ויותר ירוד באיכותו מאשר הבשר האחורי שנאכל בעיקר באירופה.

גדעון ציפורי: זו המציאות בה אנחנו חיים.

גדעון ציפורי: מי שרוצה לאכול בשר שאיננו כשר, בטוח שיאכל בשר יותר רך.

גדעון ציפורי: במדינת ישראל יש מספיק בשר טרי למי שרוצה.

גדעון ציפורי: כואב הלב לגבי הטענה הזו של כאילו נזריק לבשר, נוזיל את מחירו לאותה אוכלוסייה שאתה ציינת ואין לה שום בסיס במציאות.

גדעון ציפורי: אם תיכנס לסופרמרקטים תראה שבשר מוזרק לפעמים פי כמה וכמה יותר יקר מאשר הבשר הגולמי וזאת כי הרשתות משתפות אתכם פעולה.

גדעון ציפורי: כפי שציינו, זורקים בדרך כלל את הבשר הלא מוזרק בפינה דחוקה והצרכנים לא יודעים עליו.

גדעון ציפורי: שימו לב איפה המקררים של דודי עזרא – הם תמיד במרכז הסופר.

גדעון ציפורי: שימו לב איפה המקררים של מר יהושע כץ – תמיד במרכז הסופר.

צבי בלום: בסופו של דבר זה לא יפגע בצרכן וזה לא יפגע ביצרן, אלא זה יעצור את התחרות הפרועה הזאת שלא מאפשרת לאף אחד להיות שומר חוק.

צבי בלום: מי שאומר שהוא מזריק עשרה אחוזים, לדעתי הוא לא יכול לשרוד בשוק הזה.

צבי בלום: מי שאומר את זה כאן או שהוא לא אומר את האמת או הוא מפסיד כל הזמן כסף כי אי-אפשר לשרוד עם הזרקה של עשרה אחוזים כי השוק כל הזמן רץ כלפי מעלה.

צבי בלום: אם לא יהיו מזרקים, לא תהיה הזרקה ונפתור את הבעיה.

יהושע כץ: היום כל מפעל בשר ממוצע, עלות הייצור שלו לקילו בשר היא פלוס-מינוס חמישה שקלים.

יהושע כץ: אם חומר הגלם עולה לי עשרה שקלים ואני מכשיר אותו, זה כבר 11 שקלים, תוסיפו חמישה שקלים כך שכבר הגעתי ל16- שקלים, תוסיפו על זה את המע"מ ואת המרווח – הבשר הפשוט הלא מעובד יימכר בין 20 ל25- שקלים לקילו ואז בכל האזורים החלשים של המדינה יפסיקו לאכול בשר.

יהושע כץ: מפעלים ייסגרו ואנשים רבים ייפלטו ממעגל העבודה.

סופה לנדבר: אם כן, אני מדברת על סקר משותף ואחרי חודש ימים אני רוצה לקבל את תוצאות הסקר.

סופה לנדבר: אם הציבור לא ירצה לאכול את הבשר עם תוספות המים, נצטרך להפסיק את התוספת הזאת.

סופה לנדבר: אם הציבור ירצה לאכול את הבשר עם תוספות מים, אנחנו נטיל על משרד הבריאות לתת אפשרות ליצרנים לבדוק את הבשר, בנוסף לבדיקה שנעשית במעבדה של משרד הבריאות.

סופה לנדבר: אני רוצה לקבל מכם מידע לגבי הקנסות שהוטלו בשנתיים האחרונות, כמה משפטים היו ומה תוצאות המשפטים.

סופה לנדבר: אני רוצה לקבל דיווח לגבי אכיפת התקנות שקיימות היום.

סופה לנדבר: נציגת משרד המשפטים, תוך חודש אני מבקשת לדעת מה קורה במשרד המשפטים ולמה תקנות משרד הבריאות לא עברו.

סופה לנדבר: למרות שלא רציתי לקיים בנושא הזה עוד ישיבה, בכל-זאת נקיים ישיבה נוספת בעוד חודש ימים.

סופה לנדבר: אני מודה לכם.