הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 15, פרוטוקול מספר 21, 2000-03-15 09:40

אמנון כהן: היום הוא יום הצרכן הבינלאומי וברצוני לברך את כל אלה שעוסקים במלאכה.

אמנון כהן: החשיבות של היום היא בהעלאת חשיבותם של הצרכנים וזכויותיהם וברצוני לברך על פעילותם של ארגוני הצרכנים, המועצה לצרכנות והרשות להגנת הצרכן על עבודתם המבורכת ושיתוף הפעולה בין הארגונים האלה עם הוועדה לפניות הציבור של הכנסת.

אמנון כהן: יש חשיבות לפיתוח המודעות לזכויות הצרכנים ולאפשרות והיכולת להתלונן על עוולות שנגרמות לצרכנים.

אמנון כהן: כוונת הממשלה להקים רשות ממלכתית אחת שתעסוק בענייני הצרכנות, מהווה צעד מבורך כי אז כל הארגונים יהיו תחת גג אחד.

אמנון כהן: אני מקווה שהגוף החדש שהממשלה רוצה להקים ימשיך לשתף פעולה עם הכנסת וועדותיה כפי שנהגו הארגונים עד כה.

אמנון כהן: אני מאחל המשך הצלחה במעשיכם לטובת הצרכנים.

אמנון כהן: הוועדה דנה היום בנושא פיקוח על מוצרי בשר מעובד.

אמנון כהן: ב22- ביולי 1998 התקיימה ישיבה בנושא וחלק מתפקידנו הוא גם לעקוב אחרי מה שקורה בסיכום הדיונים.

אמנון כהן: בדקנו את סיכום הדיון שהתקיים אז, ראינו שלמעשה שום דבר לא תוקן, שום תקנה לא תוקנה והיצרנים המשיכו במלאכתם.

אמנון כהן: למעשה מדובר כאן בתעשייה מאוד חשובה שהצרכנים חיים ממנה, אבל נראה שיש כאן קודם כל איזשהו עיוות, רמייה, כאשר מאפשרים הזרקת עשרה אחוז מים מקסימום אבל בפועל מוזרקים אחוזים רבים מאוד ולפעמים מדובר בארבעים-חמישים אחוז, כולל הזרקת חומרים על-מנת שיספגו את המים האלה.

אמנון כהן: כנראה אכיפת הנושא הזה מאוד קשה וגם העונש הוא קל למדי, כך שלמעשה הנושא הזה פרוץ.

אמנון כהן: בסיכום הוועדה דאז הועלו שמונה נושאים שהיו צריכים להיות מתוקנים, אבל דבר לא תוקן ואני אקריא לכם את הסיכום שהתקבל בישיבת הוועדה דאז.

אמנון כהן: כשתיתנו את תשובותיכם תתייחסו לדברים אלו כי אולי טעיתי ואכן נושא מסוים טופל ותוקן, אבל לפי הבדיקה שאנחנו ערכנו, הדבר לא טופל.

ביולי 1998: 1.

ביולי 1998: הוועדה מביעה את מורת רוחה מהממצאים שהובאו בפניה בכל הקשור לאיכות הבשר המעובד קפוא בישראל.

ביולי 1998: 2.

ביולי 1998: הוועדה מזהירה את ציבור הצרכנים מפני עבירות תרמית, חריגה מהתקן הישראלי בדבר הזרקת מים לבשר, זיהומו וגרימת האפשרות להימצאות חיידקים בחלק מהבשרים הקפואים הנמכרים בארץ.

ביולי 1998: 3.

ביולי 1998: הוועדה בשיתוף עם כל הגורמים כאן תפעל תוך שלושה חודשים לתקן ישראלי בדבר הזרקת מים לבשר, כך שיותאם לתקן האירופי או לחילופין שתירשם על כל בשר מעובד כמות המים שהוזרקה.

ביולי 1998: שהצרכן יפעיל שיקול דעת אם כדאי לו לקנות או לא, שיהיה מצוין כמה אחוז מים הוזרק לתוך הבשר.

ביולי 1998: 4.

ביולי 1998: הוועדה תפעל להכנסת סעיפי עונשים חמורים בתקנת הציבור – תקנת בשר מעובד, תשנ"ג1993- - בכל האמור בעבירות על תקן של בשר מעובד.

ביולי 1998: 5.

ביולי 1998: הוועדה תיזום בשיתוף עם משרד הבריאות תקנות לבדיקת הערכים התזונתיים שמפרסמים משווקי הבשר הקפוא המעובד.

ביולי 1998: 6.

ביולי 1998: הוועדה תומכת בחוק הקמת רשות מזון לאומית כמקובל בעולם המערבי.

ביולי 1998: הוועדה תפעל להעניק את מירב הכלים וכלי הפיקוח לאותה רשות.

ביולי 1998: יושב-ראש הוועדה יציע לאנשים שמוכרים את הבשר – לא למשווקים – שיבדקו בעצמם את סוגי הבשר שהם משווקים.

ביולי 1998: 7.

ביולי 1998: הוועדה פונה למשרד הבריאות להקים מעבדה בישראל כדוגמת המעבדה שבגרמניה.

ביולי 1998: 8.

ביולי 1998: כמו כן הציע יושב-ראש הוועדה דאז אמנה בין כל היצרנים להסדרת כללים ברורים להתנהגות בענף.

ביולי 1998: כפי שציינתי, עד היום שום דבר מתוך הדברים שסוכמו אז לא יושמו ולכן אנחנו מתכנסים עוד פעם.

ביולי 1998: אין פה כוונה לפגוע ביצרנים או במשווקים או במוכרים אלא אנחנו רוצים וצריכים להגן על הצרכן.

ביולי 1998: אנחנו רוצים שהצרכן ידע מה הוא קונה בכספו, באיזה סכום הוא קונה ואם יש ארבעים אחוז או שלושים אחוז מים, שייקח זאת בחשבון.

ביולי 1998: אני חושב שצריך לבטל את התקנה שאומרת שאפשר להוסיף מים, כי ברגע שאומרים שאפשר להוסיף אחוז אחד של מים, זה כבר פותח את הפרצה וקשה מאוד לאכוף את זה.

גדעון ציפורי: לגבי התקן הישראלי בדבר הזרקת מים לבשר - מנהל המכון, פרופסור הוניקל שמכיר את המצב בכל העולם שבו מותר להזריק מים לבשר.

גדעון ציפורי: המכשור קיים, כיוון שזה מכשור שמשתמשים בו בתעשיית הנקניק וכן הלאה.

גדעון ציפורי: מעבר לבעיה הצרכנית ומעבר לנקודה שמדובר על רמאות בקנה מידה מדהים – ואני יכול להשוות את זה לבן-אדם שקונה מרצדס, מגיע הביתה ומגלה שמכרו לו פולקסוואגן – לדעתנו ולדעת חכמים מאתנו יש גם השלכות בריאותיות מהותיות כתוצאה מכל התוספות האלה.

גדעון ציפורי: דוקטור קלינגר שהוא מנהל המכון הווטרינרי יכול לתת את הרקע המקצועי הזה הרבה יותר ממני.

גדעון ציפורי: כל התהליך הזה שנעשה במקומות מסוימים בצורה שפשוט שומו שמים, ישנן גם השלכות בריאותיות לנושא.

גדעון ציפורי: הנקודה החשובה היא זו שאתה בעצם אמרת.

גדעון ציפורי: ברגע שמתירים להזריק עשרה אחוזים, עד כמה שהבנו מכמה אנשים שהם בענף הטכנולוגיה כלכלית לא משתלם להזריק עשרה אחוזים.

גדעון ציפורי: הציוד להזרקה, המכשור, כל התהליך יוצר מצב שמי שהזריק עשרה אחוזים, לא משתלם לו.

גדעון ציפורי: ברגע שנאפשר להזריק עשרה אחוזים ויצרן מסוים יזריק חמישים אחוז, לא תהיה ברירה לכל היצרנים האחרים – אם הם רוצים לשרוד בשוק התחרותי של היום – אלא להוסיף על כמות ההזרקה.

גדעון ציפורי: נעשו בדיקות והמצב לא השתנה.

גדעון ציפורי: יש כאן כתבה שהתפרסמה בעיתון "הארץ" ב21- בפברואר 2000.

גדעון ציפורי: לא רק שהמצב לא השתנה אלא שהעסק "השתפר" וזה כבר מגיע למצב שמוכרים לצרכן בישראל שניצל שכתוב בחלק הקדמי של העטיפה "שניצל אמיתי" וכל אדם קונה שניצל אמיתי כי הוא חושב שלקחו את העוף, פרסו אותו וזה שניצל אמיתי.

גדעון ציפורי: אני לא צריך ללכת למעבדה אלא אם אני הופך את העטיפה של אותו שניצל כתוב מאחור מים, חלבון מן הצומח, פוספטים ועוד דברים רבים.

גדעון ציפורי: השוק פרוץ לחלוטין ונעשה כאן ניצול לעובדה של זה שהצרכנים לא יודעים כלום וניצול לרעה עוד יותר על-ידי כך שלמעשה המגוון שמוצע היום לצרכנים מוביל אותם למעשה לקנות רק את זה.

גדעון ציפורי: אנחנו ישבנו בהסתדרות הרופאים הווטרינריים וחשבנו על הנושא פעמים רבות והועלו שתי הצעות.

גדעון ציפורי: ההצעה האחת הייתה לעשות תקן ישראלי למחבתות כך שיהיה להם דופן גבוה והם יותאמו לטיגון כל אותם מוצרים מלאי מים.

גדעון ציפורי: מעבר לכך, רשמנו את אותה תקנה של בריאות ציבור, שאגב, על-פי בדיקה שנעשתה על-ידי יושב-ראש הכנסת הקודם מר דן תיכון, זו תקנה שלא עברה בשום ועדה בכנסת.

גדעון ציפורי: אני לא חבר בבית המחוקקים אבל, הסביר לנו דן תיכון בזמנו, שמכיוון שלא הכניסו קנסות ועונשים, זו תקנה שיכולה לצאת על-ידי משרד הבריאות מבלי שהוועדות ידונו בה.

גדעון ציפורי: דן תיכון היה בהסתדרות הרופאים הווטרינריים ובדק את הנושא וזה מה שהוא אמר.

גדעון ציפורי: הוא לא הצליח למצוא את הוועדה בכנסת שבה אותה תקנה משנת 1993 עברה.

גדעון ציפורי: בפקודת בריאות הציבור מזון, אם אנחנו נסתמך עליה, ניתן להשתמש בעונש של מאסר שנה לכל מי שעובר על התקנות.

גדעון ציפורי: אגב, דבר מאוד מדהים הוא שלמעשה מה שנעשה כאן, נעשתה כאן השבחה מדהימה של המחיר.

גדעון ציפורי: זה נושא שלי נראה כבד מאוד, אבל אני מאמין שזה יהיה הפתרון היחיד שצריך לצאת מהוועדה הזאת, הצעת חוק פרטית או הצעת חוק ממשלתית שלמעשה תבטל את הדבר הזה.

מיכל כהן: כמו שאמר דוקטור ציפורי אין מדינה בעולם שמותר לה להזריק מים ואצלנו, כך אנחנו קוראים בעיתונות, לא רק שיש היום עשרה אחוז אלא לפי הידיעות בעיתונות רוצים להעלות את הכמות לארבעים אחוז ולהגיד שזה לא בשר.

מיכל כהן: זאת אומרת, יהיה כתוב סטק, יהיה כתוב כתף, לא יהיה כתוב בשר.

מיכל כהן: זאת אומרת, זו הטעייה עוד יותר גדולה של הצרכנים.

מיכל כהן: אם עד עכשיו היטעו אותם, עכשיו ייתנו גושפנקא חוקית להטעיה עוד יותר גדולה של הציבור דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת לדעתנו ואנחנו חושבים שצריכים לעשות כל מאמץ על-מנת שהוא לא יצא אל הפועל.

מיכל כהן: אחד הפתרונות שאנחנו חושבים שיכול אולי לעזור למצב זה הגדלת התחרות על-ידי זה שיאפשרו יבוא של בשר טרי לארץ, דבר שהיום, אלה שהיום רוצים להגן על היצרנים המקומיים, מונעים אותו.

מיכל כהן: דבר נוסף שלצערי, אם מותר להשתמש במילה, תקוע בכנסת, שיכול לפתור לפחות את הבעיה של הפיקוח ושל התקנים, זה הנושא של הקמת רשות מזון ממלכתית.

מיכל כהן: בקדנציה הקודמת של הכנסת התחיל איזשהו דיון פה בוועדת הכלכלה שאפילו לא הגיע לשלב של קריאה טרומית והסיבה שהנושא הזה תקוע, ולצערי הרב אני חושבת שהוא ימשיך להיות תקוע, היא שמשרדי הממשלה השונים לא יכולים להגיע להסכמה ביניהם למי תהיה שייכת הרשות.

מיכל כהן: כולם מאמינים שצריך רשות.

מיכל כהן: ברגע שיש רשות אחת שמאגדת בתוכה את כל המשרדים, ובעיקר מדובר פה על ארבעה משרדים, על חקלאות, על תעשייה ומסחר, על בריאות ועל פנים שזה רשויות מקומיות.

מיכל כהן: צריך שתהיה רשות מזון כמו שיש בארצות-הברית שהיא זו שעושה את הפיקוח.

מיכל כהן: כאן יש פיקוח של משרד הבריאות, והצומח מן החי זה משרד החקלאות, וחלק עושה משרד המסחר והתעשייה והפיצול הזה הוא פיצול שבסופו של דבר הוא גורם לכך שהפיקוח לא יהיה נכון, שהתקנים לא ייקבעו כמו שצריך.

מיכל כהן: אנחנו חושבים שצריך לאפשר את יבוא הבשר ובשום פנים ואופן לא לאפשר את הרעיון של הגדלת הזרקת אחוז המים בארבעים אחוז.

מיכל כהן: אנחנו מאוד מקווים שהכנסת תפעל מחדש להקמתה של רשות מזון שהיא תוכל אולי לעשות קצת סדר בעניין.

חני מונין: אני רוצה לומר שאם באמת יאסרו את הזרקת המים, השאלה היא איך יפקחו על הנושא הזה.

חני מונין: מניסיוני כמנהלת המחלקה של הבדיקות והסקרים, אני יודעת שיש הרבה חוקים והרבה תקנות שמאוד קשה לאכוף אותם, והרבה פעמים אני נתקלת באיסורים ובמסלולים שעוברים אותם באופן די חופשי בתחום של המזון.

חני מונין: אני חושבת שחייבים לעשות איזה שינוי מאוד גדול בנושא האכיפה ולא רק מבחינת החוקים אלא יותר מבחינת יכולת הבדיקה ויכולת האכיפה של משרד התעשייה והמסחר או של משרד הבריאות או החקלאות בנושא הזה.

חני מונין: אם נחוקק חוקים ואי-אפשר יהיה לאכוף אותם, מה הועילו חכמים?

חני מונין: אני חושבת שזה הנושא החשוב ביותר שצריך לטפל בו נכון להיום.

חני מונין: אני יודעת שהיום יש בעיה של מעבדות שיכולות לבדוק באמת כמה אחוז של מים נכנס לבשר.

אמנון כהן: הייתי רוצה לדעת אם נשנה את התקנה ונגיד שלא יוזרק אחוז אחד של מים, כמה זה יעלה לצרכן כי הרי זה יעלה כסף.

יהושע כץ: לגבי הרעיון שהועלה כאן בקשר ליבוא הבשר.

יהושע כץ: אני לא מתנגד לתחרות.

יהושע כץ: יש היום ריבוי הפיקוח על הענף בארץ, לנו יש היום מספר גורמים.

יהושע כץ: קודם כל קמה עמותת הרופאים, עמותה פרטית של האגודה לבריאות הציבור, שהיא קבעה תקן של ארבעים טון לחודש כמשרה, שלדעתי זה מגוחך.

יהושע כץ: הפיקוח של הרופא על ארבעים טון עולה 11 אלף שקלים לחודש.

יהושע כץ: מעבר לזה, יש ביקורת משנה שלזה אחראים הרופאים העירוניים כאשר ברגע שאני מעביר בשר מ-א' ל-ב', זכותם הלגיטימית, הוא רופא של רעננה, גם הוא רוצה לבדוק.

יהושע כץ: גם זה אומר עלויות.

יהושע כץ: מעבר לזה יש את משרד החקלאות שמגיע כל יום ובודק, וגם זה עולה.

יהושע כץ: הכי גרוע זה בדיקות המעבדה.

יהושע כץ: בפעם האחרונה שהתקבלו התוצאות, לא בוצעו בדיקות מעבדה.

יהושע כץ: דוקטור זינגר פנה לכל לשכות הבריאות וביקש מהן את כל התוצאות שנעשו במשך השנה לכל המפעלים ואני ראיתי את התוצאות האלה.

יהושע כץ: יש שתי בעיות.

יהושע כץ: דוקטור זינגר עביר לעיתונים את כל התוצאות כאשר בבדיקה האחרונה זה היה שלושה עמודים ואז כל עיתון מפרסם מה שהוא רוצה.

יהושע כץ: מי שיש לו כוח, לא מפרסמים אותו, אבל מי שאין לו כוח, כן מפרסמים אותו.

רוני עוזרי: בקשר למים ובשר.

רוני עוזרי: יש שתי שיטות.

רוני עוזרי: אנחנו היום יכולים באמצעים הקיימים, בנוסחאות וחישובים, להגיע לכל אחוז של חלבון שהוא לא בשר.

רוני עוזרי: אין לנו עם זה שום בעיה.

רוני עוזרי: אם אני מוסיף פוספט או ג'לטין או כל חומר אחר שסופג אליו מים, אין לי כל בעיה בבדיקות האלה להבחין בין מים, מה שנקרא מים זרים ומים ששייכים לבשר.

גדעון ציפורי: לגבי המחירים.

גדעון ציפורי: אתמול הייתי בסופרמרקט וכנראה אני לא יודע לקרוא מחירים.

גדעון ציפורי: היה בשר פילה מדומה – סתם דוגמה, כשמדברים כאן על הנזק לצרכנים – לא מעובד, לא מוכשר, קפוא, זה שדוקטור קלינגר סיפר שתקוע שם בפינה וצריך לחפש ולדעת איפה הוא, פילה מדומה ארגנטינאי, לא מעובד, לא קפוא – 21 שקלים לקילו.

גדעון ציפורי: פילה מדומה טרי במחלקת הבשר משחיטה מקומית – 36 שקלים לקילו.

גדעון ציפורי: פילה מדומה מעובד, מוסף, מוצהר עשרה אחוז – 39 שקלים לקילו.

יהושע כץ: דוקטור זינגר מעביר תוצאות של ארבעים מפעלים לעיתון והעיתון מפרסם מה שהוא רוצה.

אירית גל: בנושא הצרכנות.

אירית גל: אני חושבת שיש בזה בעייתיות מכיוון שיהיה צריך לקבוע כמה מים מזריקים.

אירית גל: אני חושבת שיש להצהיר על כמה מים מוספים, אבל אני חושבת שהצרכנות צריכה גם לבדוק האם אתם באמת כרגע מייצגים את רצון הצרכנים.

אירית גל: תסתכלו, הצרכנים קונים טונות אדירות של בשר והצרכן הוא לא טיפש.

אירית גל: אותו סטק טי-בון שמדברים עליו, בסופו של דבר הסטקים טעימים.

עופר לויתן: כל חבורת הנכבדים שיושבת כאן שמדברת על בדיקות ועל משרד הבריאות ועל הווטרינריה, לא מבינים כלום ואני אתן לך דוגמה שתמחיש למה.

עופר לויתן: אני מייצר חלק מהמוצרים מעובד וחלקם לא מעובד.

עופר לויתן: לפני שבועיים לקחו ממני בדיקה של מוצר לא מעובד, לפני יומיים קיבלתי בדואר מכתב ממשרד הבריאות שנמצא במוצר שלך 28 אחוז מים, וזה מוצר שהמים לא נגעו בו בכלל.

עופר לויתן: אין שום מעבדה בארץ שיכולה להוכיח את העיבוד.

עופר לויתן: עד היום שילמתי קנסות לחינם.

עופר לויתן: אתה יודע כמה מאות עובדים מועסקים בכל המפעלים האלה?

עופר לויתן: את מספרת לי שאת מזריקה עשרה אחוז?

עופר לויתן: בפסטרמה שלך את לוקחת שמונים אחוז.

עופר לויתן: באים לכאן הרופאים ואומרים שיהיה מותר לעבד בעיבוד טכני, יתירו לנו להחזיק מזרקים, אבל מי קבע שצריך לעשות פסטרמה מעובדת?

עופר לויתן: איפה יש דבר כזה?

עופר לויתן: אני מייצר פסטרמות לא מעובדות בלי הזרקה ובלי שום דבר.

עופר לויתן: למה להם כן מותר ולמפעלי הבשר יהיה אסור?

הרברט זינגר: אני יכול לומר שהבדיקות שעושה משרד הבריאות הן בדיקות אמינות.

הרברט זינגר: אנחנו בודקים לפי שיטה תקנית שקיימת.

אמנון כהן: אם יש לכם איזשהו קושי לאכוף את הנושא הזה, אתה יכול להיעזר בבית המחוקקים.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לתת לכם כלים נכונים, אבל שמהצד השני לא ייגרם ליצרנים עוול.

אמנון כהן: אנחנו רוצים שבסופו של דבר הצרכן בבית יקבל את המקסימום.

הרברט זינגר: הדבר השני.

הרברט זינגר: עד שהתקנה הזאת תצא כל הזמן אנחנו משתמשים בכלי התקשורת כדי לפרסם את היצרנים שחורגים המתקנה.

הרברט זינגר: זו אחת השיטות לעקוף את התקנה, לפרסם בתקשורת.

הרברט זינגר: דבר שלישי.

הרברט זינגר: יש החלטה, אחרי הישיבה שהייתה במשרד המשפטים, להגיש תביעה נגד כל היצרנים שחרגו בשנת 1999 מעשרה אחוז מים מוספים.

הרברט זינגר: בקרוב תתקיים פגישה בין משרד התעשייה, משרד הבריאות וארגוני הצרכנים וזאת כדי להכין כתב אישום נגד היצרנים שחרגו בנושא הזה.

רוני עוזרי: יש לך כאן עמדה שאתה מכשיר את הבשר, אז יש לך כאן מראש מים.

רוני עוזרי: כל אחוז קטן שאתה מוסיף לבשר הגולמי ואתה מוכר אותו אחר-כך כבשר גולמי, זאת הטעיה של הצרכנים.

רוני עוזרי: לגבי מוצרים מעובדים.

רוני עוזרי: יש מוצרים מעובדים, בלי שום ספק, ללא מים אי-אפשר לעבד אותם.

רוני עוזרי: אז יש קרח, יש מים, ואני מדבר על מוצרים מעובדים.

רוני עוזרי: אם אנחנו הולכים למוצרים מעובדים תרמית או מוצרים מיוחדים שצריך להוסיף מים, ויש כאלה, ומי שקצת מתמצא בטכנולוגיה של בשר ומזון יודע שחייבים בדבר הזה במוצרים מסוימים, אבל זה בשום אופן לא אותו בשר, אותו נתח בשר שאני בא לסופרמרקט ואני רואה אותו עומד בצורה כזאת, עטוף בצורה יפה ואני יודע שמתוכו ארבעים-חמישים אחוז מים.

תמר פינקוס: בדיוק בגלל הסיבה הזאת התכנסו לפני שבועיים במשרד המשפטים כדי לנסות למצוא פתרון.

תמר פינקוס: הבעיה של הטעיית הצרכנים היא כבר במדרג השני.

תמר פינקוס: הרי לא הצרכן יכול לבוא אלינו ולהתלונן ולהגיד שסידרו אותו משום שהוא נטול כלים לבדוק האם באמת יש שם אחוז מים יותר גדול או לא.

תמר פינקוס: מי שצריך לבוא ולהתלונן, וזה מקובל, וכך הוחלט שייעשה, יבוא משרד הבריאות אלינו ויאמר: ראו, בדקנו את אלה ואת אלה, יש להם כבר חמש פעמים קנסות מינהליים או שש פעמים או שבע פעמים, אנחנו רוצים לעלות מדרג וכי בנוסף לקנסות זאת תהיה גם הטעיה.

תמר פינקוס: הטעיה זה כתב אישום במסגרת חוק הגנת הצרכן ולא קנס מינהלי.

תמר פינקוס: לשמחתי הרבה, אנחנו מקווים שתוך שבועיים יסתיים הדיון בוועדת הכלכלה על תיקונים בחוק הגנת הצרכן על ענישה.

תמר פינקוס: ענישה בעבירות כאלה, אם יעבור התיקון, זה מה שייקרא הטעיה בנסיבות מחמירות והקנס שם יגיע עד מיליון וחצי.

תמר פינקוס: זה הבדל כשבאים עם כתב אישום לבית-שמפט שהקנס עליו הוא שנה מאסר או 19,600 שזה היום, או אם באים לבית-משפט בעבירה הוא מיליון וחצי או שנתיים מאסר.

תמר פינקוס: שתינו כל כך הרבה מים ואני חושבת שכדאי לנו לחכות את השבועיים האלה.

תמר פינקוס: כשאנחנו באים לבית-משפט בעבירות כאלה, לבוא עם משהו שיש לו גם משקל ענישתי.

תמר פינקוס: בית-משפט מגיב אחרת כשהעונש הוא אחר.

תמר פינקוס: כתב האישום לא יוכל להיות אם הוועדה תצפה שכתב האישום יהיה מיד אחרי התיקון.

תמר פינקוס: זה לא יוכל להיות כך ואני אומר לאדוני מדוע.

תמר פינקוס: משום שהבדיקות האלה, כמו שאדוני מבין, הן לא בדיקות קלות.

תמר פינקוס: אנחנו גם לא נוכל לבוא עם בדיקות ישנות כי כאשר משתנה העונש העבירה צריכה להיעשות אחרי השינוי החקיקתי.

תמר פינקוס: זה לא יחול על עבירה שהייתה בתקופה שהעונש היה קטן יותר.

תמר פינקוס: אני מבטיחה שבהתכנסות של משרד המשפטים, של משרד התמ"ס, ושל משרדי הבריאות והחקלאות יבוא לציון גואל ואני מקווה שנאכל בשר טוב.

אמנון כהן: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הנושא.

אמנון כהן: אני אכתוב לראש-הממשלה על-מנת לזרז הקמת רשות ממלכתית שתעסוק בענייני צרכנות.

אמנון כהן: הרעיון הוא שיהיה משרד ממשלתי אחד שיאגם את כל הגופים האלה.

אמנון כהן: לגבי הבדיקות שעושים הגופים, בקשת הוועדה היא שיצורף נציג היצרן – המנכ"ל או הרופא – ואז למעשה אני חושב שהכל יבוא על מקומו.

אמנון כהן: נכון שלא תוכל לבדוק שנית, אבל הנציג שלך יהיה בפנים ואם יהיו לו הערות, הוא יוכל להעיר אותן מיד במקום.

אמנון כהן: אני אזום הצעת חוק פרטית בנושא של איסור הזרקת מים בבשר המעובד.

אמנון כהן: חברי, חבר הכנסת דהאמשה, יהיה שותף להצעת החוק הזאת.

אמנון כהן: כמובן שבהצעת החוק הזאת ניקח את כל ההיבטים ואולי לוועדה נצרף את נציגי היצרנים על-מנת שניקח בחשבון גם את ההיבט שלהם.

אמנון כהן: הכוונה היא שלא תהיה בכלל הזרקת מים בבשר.

אמנון כהן: ניקח בחשבון את כל ההשלכות שמסביב.

אמנון כהן: אם זה ייקר את עלות הבשר באחוז מסוים, אני חושב שטוב שהצרכן ידע שהוא קונה אתה מוצר הזה ללא מים והוא יעשה את החשבון שלו.

אמנון כהן: היום הוא קונה קילו בשר אבל בסופו של דבר נשארים לו 400 גרם.

אמנון כהן: אם הוא יקנה במחיר קצת יותר יקר אבל יקבל חצי קילו, אני חושב שזה כדאי לו.

אמנון כהן: בסופו של דבר זה יהיה יותר זול ואני חושב שזה אמור גם לגבי היצרנים.

אמנון כהן: ברגע שכולם לא יזריקו מים, השווקים שלכם יסתדרו עם זה.

אמנון כהן: לא יהיה מצב שבו אחד מזריק ואחד לא מזריק כי אף אחד לא יזריק.

אמנון כהן: לא תהיה פה איפה ואיפה.

אמנון כהן: נושא הנקניקים הוא נושא אחר, שם כן מותר להזריק מים, ולכן מי שמייצר נקניק, יש תקנה אחרת בנושא הזה.

גדעון ציפורי: נטען כאן מפעם לפעם כאילו הצרכן רוצה את זה ואני רוצה לשאול מי ערך בדיקה כזאת.