הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 15, פרוטוקול מספר 15, 2000-01-31 09:00

אמנון כהן: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אמנון כהן: הנושא שעל סדר היום: פניות ציבור בנושא תלונות אזרחים בדבר אי-מתן אשרות כניסה לתיירים הועלה לבקשת חבר-הכנסת יורי שטרן, והוא ביקש להעלות את הנושא דווקא היום, כי היום מתקיים בכנסת "יום התיירות", וברצוננו להביא את מסקנות הדיון הזה לוועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת הכלכלה של הכנסת שמתכנסת היום בשעה עשר, שגם היא מוקדשת לנושא התיירות.

אמנון כהן: הנושא ידוע וכואב כי הרבה מאוד עולים הגיעו לארץ ורבים רוצים להזמין לביקור את בני משפחותיהם, שכנים לשעבר וחברים כדי להראות להם איך הם התאקלמו בארץ.

אמנון כהן: אנשים כאלה מתלוננים שהגופים בחוץ לארץ, הקונסוליות הישראליות במוסקבה ובאוקראינה שצריכות לתת את האישורים או הוויזות נותנות סירובים ללא הצדקה.

אמנון כהן: ברצוננו ללמוד כאן איך אפשר לטפל בנושא הזה ואולי ניתן יהיה לשנות נהלים או הוראות על ידי הגורמים המוסמכים על מנת לתת כלים מתאימים לאלה בחו"ל שמטפלים בנושא הזה, כדי שאנשים לא יקבלו ברגע האחרון סירוב שגורם להם גם להוצאות וגם לצער רב.

אמנון כהן: חבר-הכנסת יורי שטרן, ביקשת להעלות את הנושא לדיון בוועדה, בבקשה, רשות הדיבור שלך.

יורי שטרן: תודה כבוד היושב ראש, כידוע, רוב העובדים הזרים הבלתי חוקיים במדינת ישראל הם אנשים שמגיעים ארצה כתיירים ונשארים פה לעבוד.

יורי שטרן: ברור שמשרדי הממשלה והרשויות, בראש ובראשונה משרד הפנים רוצים לצמצם את התופעה הזאת.

יורי שטרן: אולם, בצורה שהדבר הזה נעשה, אני לא יודע עד כמה זה מגן עלינו מפני התופעה הזו, אבל מצד שני זה פוגע בתיירות.

יורי שטרן: כל הזמן, בשנים האחרונות, היו תקלות וסירובים מוזרים למתן אשרות כניסה למדינת ישראל.

יורי שטרן: סיפור אחד העליתי מעל במת הכנסת על נכדתו של המשורר והסופר הידוע בוריס פסטרנק, שזכאית גם לפי חוק השבות, קיבלה סירוב מהקונסוליה הישראלית במוסקבה.

יורי שטרן: זה היה לפני כמה שנים.

יורי שטרן: מזה שנתיים אני עומד בראש שדולה שהקמתי למען תיירות לישראל, ועם הגורמים הנוגעים בענף ניסיתי להגיע לאיזה שהיא מסגרת שתאפשר למדינה ביקורת אחרי הנכנסים אליה וגם תיתן נוהל פשוט לאזרח הישראלי: לגורם תיירות, סוכן נסיעות, חברה שרוצה להזמין או להביא קבוצה או אדם, ולאנשים בחוץ לארץ, קודם כל, בחבר העמים, שרוצים לבקר במדינת ישראל, שלא יהיו חייבים לעבור מסלול של עינויים, כי כל אחד כזה צריך להיות מוכן לכל מיני טרטורים, כמעט העמדה לדין רק בגלל שהוא רוצה לבקר בארץ אלא להפוך את התיירות למעשה גבורה.

יורי שטרן: סיכמנו עם משרד התיירות, משרד הפנים, משרד החוץ ועוד כמה גורמים, כמו משטרת הגבולות, ולשכת סוכני התיירות כמייצגת ענף התיירות, על כמה דברים.

יורי שטרן: הסיכומים המרכזיים היו: בקבוצות מטפל משרד הפנים, כלומר, אישור לקבוצה מקבלים סוכני התיירות ממשרד הפנים.

יורי שטרן: בבודדים - וזה הנושא של היום – מטפלות הקונסוליות הישראליות בחו"ל.

יורי שטרן: אדם רוצה לבקר בארץ, מגיש את המסמכים, הקונסוליה מטפלת בו.

יורי שטרן: במקרים חריגים שיש בהם חשש, הקונסוליה יכולה לסרב או להפנות את מי שהזמין את האיש למשרד הפנים בארץ.

יורי שטרן: דבר נוסף שסוכם, ויצא על כך חוזר - חתום על ידי רפאל כהן מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים – לכל הקונסוליות, ואני קורא את החוזר: " אשרות רב-פעמיות לזכאי שבות ואנשי עסקים – מדובר היה על כך שבחבר העמים, אנשים שזכאים לפי חוק השבות, או אנשים שיש להם בארץ קרובי משפחה מדרגה ראשונה או אנשים עסקים ידועים – יקבלו אשרות כניסה לא רק אוטומטית אלא רב-שנתיות, לשלוש שנים, ורב-פעמיות.

יורי שטרן: זאת, בשביל לחסוך מעובדי הקונסוליות חמישים אחוז עבודה כי זה היקף של הפניות החוזרות.

יורי שטרן: למשל, אנשים שיש להם פה ילדים מבקרים בארץ לעיתים קרובות, לא יצטרכו להגיע כל פעם ממקומות מרוחקים מאוד למוסקבה כדי לקבל ויזה, וכאלה יקבלו ויזות רב-שנתיות.

יורי שטרן: זה היה אחד הסיכומים.

יורי שטרן: היה עוד סיכום, שיהיה קו אדום לגורמי התיירות במשרד הפנים ומשרד החוץ בשביל לסגור דברים, כמו למשל, מישהו נעצר בשדה התעופה וכו'.

יורי שטרן: היה אמור להיות נוהל כתוב שיסביר לכולם, לסוכן הנסיעות המקומי, לסוכן הנסיעות ברוסיה ובאוקראינה, לאדם שפונה מה הנוהל ומה הקריטריונים צריכים לעמוד בהם בשביל להיכנס לארץ.

יורי שטרן: הדברים האלה לא בוצעו.

יורי שטרן: למשל, אדם שאמא שלו רוצה לבוא ארצה.

יורי שטרן: לפי אותו נוהל היא אמורה לקבל ויזה רב-שנתית, והיא בכלל לא מקבלת ויזה.

יורי שטרן: קרובי משפחה ממדרגה ראשונה לא מקבלים ויזה.

יורי שטרן: יהודים או יהודים למחצה, זכאים לפי חוק השבות, אף אחד לא אומר להם שמגיעה להם ויזה רב-שנתית, ויש כאלה שמקבלים סירוב.

יורי שטרן: אנשים שלא הגיעו לקונסוליות, ויש לי פה מקרים שקיבלתי מדורון לב כהסבר, הכל שקר, אני מצטער להגיד זאת.

יורי שטרן: דוגמה, סורבה גברת שהמזמינה שלה, ידידה מהילדות, נמצאת פה.

יורי שטרן: אז הקונסול כותב שהיא הגיעה ולא ידעה להסביר למי היא הולכת.

יורי שטרן: התברר, שהגברת לא היתה בכלל בקונסוליה, וכמו בכל מדינה אחרת, היא עשתה הכל דרך סוכנות נסיעות.

יורי שטרן: הקונסול לא דיבר איתה, ואם הוא אומר שהיא לא ידעה להסביר, אז הוא משקר.

יורי שטרן: כשמישהו מאיתנו רוצה לנסוע לארצות הברית למשל או לכל מדינה אחרת, לא הולך לקונסוליה לקבל ויזה, אלא פונה לחברת הנסיעות איתה הוא רוצה לנסוע והיא מסדירה גם את כרטיס הטיסה וגם את הוויזה.

יורי שטרן: היות וטיפלתי בכמה מקרים וקיבלתי הסבר באמצעות המחלקה הקונסולרית שאדם לא ידע להסביר, ומתברר שהאדם בכלל לא פנה ישירות אלא באמצעות חברת נסיעות, ואף אחד לא התייחס.

אמנון כהן: אולי זו הבעיה?

יורי שטרן: לא, אתה לא צריך לחייב אדם לבוא באופן אישי, אין נוהל כזה, אין דרישה כזאת.

יורי שטרן: לא מכל מקום ברוסיה אפשר להגיע למוסקבה בקלות.

יורי שטרן: מה אנחנו עושים פה?

יורי שטרן: אנחנו גורמים עוול לאזרחי המדינה שרוצים לראות את המכרים שלהם, את הקרובים שלהם, את השותפים שלהם, ואנחנו גורמים עוול לתיירות.

יורי שטרן: כל מקרה כזה יש לו השפעת שרשרת, כי אתה גורם זעזוע במערך שלם.

יורי שטרן: בזמנו פניתי למתי הכהן והוא סידר את זה, אבל זה היה באיחור.

יורי שטרן: מי שבא מרוסיה יודע מיהו בוריסוב, אחד משחקני הקולנוע הגדולים בברית המועצות שביקר בארץ לפני מותו, וכתב על זה ספר.

יורי שטרן: עכשיו, הבן שלו מצלם סרט על אביו וכותב על הספר, רצה לבוא לארץ ולבקר אצל אותה משפחה שאירחה את אביו.

יורי שטרן: הקונסול זרק אותו החוצה ואמר לו: תוכיח לי שאתה בנו של בוריסוב.

יורי שטרן: אתם יודעים מה?

יורי שטרן: מידת תרבות חייבת להיות בהתייחסות, לפחות לגורמים מקומיים.

יורי שטרן: אני מצטער שהמחלקה הקונסולורית שולחת למוסקבה אנשים שלפעמים אפילו לא יודעים רוסית, לא מבינים את התרבות המקומית, לא יודעים את גיבורי התרבות המקומית, ועושים עוול למדינת ישראל, וגורמים נזק לתדמית של מדינת ישראל.

יורי שטרן: הקונסול הקודם ידע לעשות זאת, הקונסול הנוכחי עושה טעות על גבי טעות, ולדעתי, הוא לא ממלא את תפקידו כמו שצריך, אבל זו דעתי הפרטית.

יורי שטרן: אנחנו מגיעים למצב שבו כאילו לא היה סיכום, כאילו לא הגענו לאיזה שהיא הבנה איך מטפלים בדברים כאלה.

יורי שטרן: הקונסוליות, במקום להתייחס לכל מקרה בחיוב, קודם כל מתייחסים בחשדנות, שולחים החוצה וזורקים אנשים שבאמת ובתמים מגיעים ארצה בתור תיירים לבקר את המשפחות.

יורי שטרן: סוגייה נפרדת זו התיירות הרפואית.

יורי שטרן: אנשים עשירים שמשאירים בארץ 10 אלפים דולר, 15 אלף דולר, מגיעים לים המלח או מקומות מרפא אחרים, איזו טרחה הם עוברים עד שהם בכלל מוותרים לבוא לארץ, והם נוסעים לגרמניה או למקומות אחרים בעולם, ואנחנו, כמשק, איבדנו מאות ואלפי דולרים.

יורי שטרן: אני אומר, כשפונים בסוף לאנשים האחראים, כמו בתיה במשרד הפנים או מתי הכהן במשרד החוץ, הדברים נסגרים.

יורי שטרן: אבל לא זאת הדרך לפתור בעיות ועניינים של אנשים.

אמנון כהן: גברת מרי מגילבסקי, בבקשה.

אמנון כהן: (מדברת ברוסית – חה"כ יורי שטרן מתרגם את דבריה)

מרי מגילבסקי: בחודש ספטמבר אשתקד הזמנתי ארצה ידידה וחברה שלי למעלה משלושים שנה.

מרי מגילבסקי: שלחתי לה, לפי הנוהל את ההזמנה חתומה על ידי עורך דין ואישור נוטריוני.

מרי מגילבסקי: הוסבר לה כל מה שהיא צריכה לעשות כתיירת.

מרי מגילבסקי: היא פנתה לקונסוליה הישראלית במוסקבה.

מרי מגילבסקי: ביום שהיא היתה בשגרירות במוסקבה היו כמאה איש, והיא אומרת שבצורה שרירותית ביותר שמונים אנשים קיבלו אישורי כניסה ועשרים אנשים לא קיבלו.

מרי מגילבסקי: היא אפילו לא קיבלה סירוב באופן רשמי ולא הוסבר לה.

יורי שטרן: אני חייב לציין שבכל הישיבות שקיימנו בנושא הזה דיברנו על כך שאם יש סירוב הוא חייב להיות מנומק.

יורי שטרן: הדבר הזה לא בוצע עד כה, ואנחנו, כחברי כנסת, נאלצים לעשות פה חקירות באמצעות המחלקה הקונסולרית של משרד החוץ בשביל להגיע לסיבת הסירוב.

יורי שטרן: (חה"כ יורי שטרן ממשיך בתרגום)

מרי מגילבסקי: הצורה שבה התקבלה ההחלטה היתה כזאת.

מרי מגילבסקי: היא הגישה קבלה על כך שהיא שילמה אגרת בקשה.

מרי מגילבסקי: על גבי הקבלה היה כתוב: סירוב, כמובן ללא נימוק.

מרי מגילבסקי: כשהיא שאלה את עובדת הקונסוליה, מתי היא יכולה להגיש בקשה חדשה?

מרי מגילבסקי: אמרו לה: הקונסול החליט שבשנה הקרובה הוא לא יתן לה.

מרי מגילבסקי: כעבור שנה, כאשר הקונסול יתחלף, תגישי שוב.

מרי מגילבסקי: זו היתה תשובת השגרירות הישראלית.

מרי מגילבסקי: החברה שלי גימלאית והיא בת 54.

מרי מגילבסקי: מקרה נוסף במשפחה שלה.

מרי מגילבסקי: בחודש יולי אשתקד הזמינו בן של חברים שלהם שהלכו לעולמם, והבן גדל בבית שלהם.

מרי מגילבסקי: הוא בן 20 והם הזמינו אותו לבוא.

מרי מגילבסקי: בקונסוליה סירבו לו.

מרי מגילבסקי: הם פנו פה למשרד הפנים ואמרו להם לחכות עד חודש ספטמבר.

מרי מגילבסקי: בחודש ספטמבר מתחילה שם שנת הלימודים והבחור כבר לא יכול היה לבוא.

מרי מגילבסקי: היו"ר אמנון כהן: תודה.

מרי מגילבסקי: מר אלכסנדר דסנקו, בבקשה.

מרי מגילבסקי: (מדבר ברוסית – מתרגם חה"כ יורי שטרן)

אלכסנדר דסנקו: מצטער שלא יכול לדבר עברית, עליתי לארץ רק לפני שנה וחצי.

אלכסנדר דסנקו: נולד לי בן ורציתי להזמין את האמא שלי לביקור בארץ והקונסוליה סירבה.

אלכסנדר דסנקו: הוא אומר שהוא פנה פה למשרד הפנים.

אלכסנדר דסנקו: משרד הפנים אישר לו, והקונסול לא נותן אישור כניסה.

אלכסנדר דסנקו: האמא שלו גרה בטשקנט, ויש לו גם אח שם.

אלכסנדר דסנקו: מדובר באמא ובאח.

יורי שטרן: מתי, לפי הנוהל שהוצע, האח והאמא היו צריכים לקבל באופן אוטומטי אישור רב-שנתי ורב-פעמי.

יורי שטרן: איך זה שהם סורבו, אפילו לאחר שמשרד הפנים אישר?

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: יעקב רפפורט מחברת "גרוטס", בבקשה.

יעקב רפפורט: הנושא כל כך רחב שאני לא יודע עם איזה מקרה להתחיל.

יעקב רפפורט: אבל אם התחלנו עם תיירים בודדים אספר על מקרה שקרה לפני שבועיים.

יעקב רפפורט: תיירת, קיבלה ויזה, עמדה להוציא סכום של כ-3,000 דולר עם שהייה בבתי מלון 5 כוכבים, הגיעה לנתב"ג, מישהו צריך היה לפגוש אותה, פתאום מתקשרים אלינו למשרד ואומרים שלא נותנים לה להיכנס ורוצים לשלוח אותה בחזרה.

יעקב רפפורט: מה הסיבה?

יעקב רפפורט: לא יכולים להגיד לנו מה הסיבה ובגלל שזה שבת ולא היתה טיסה, אמרו שישלחו אותה בחזרה לרוסיה ביום ראשון.

בתיה כרמון: מה שמה של הבחורה?

יעקב רפפורט: ספרונוב אילינה.

יעקב רפפורט: היא תיירת שהזמינה דרכי, כסוכן נסיעות, עיסקת חבילה.

יעקב רפפורט: ביום ראשון, אנחנו מדברים עם בית המלון לבדוק איך לבטל את ההזמנה שאם לא אני אשא בנזקים שלא ביטלתי בזמן.

יעקב רפפורט: ואז אמרו לי שהתיירת הגיעה למלון.

יעקב רפפורט: מסתבר שבמוצאי שבת, בשעה 12:00 בלילה נתנו לה להיכנס לארץ.

בתיה כרמון: סליחה, מדובר בזאת שאיזו חברה בארץ חיכתה לה?

בתיה כרמון: יעקב רפפורט: היא באה בתור תיירת, היא לא באה למטרת עסקים או משהו.

בתיה כרמון: אנחנו היינו הסוכנים, והוזמנה לה פגישה.

בתיה כרמון: פגישה עם מי?

בתיה כרמון: אני רוצה לדעת אם אנחנו מדברים על אותו מקרה.

בתיה כרמון: האם מדובר על מקרה שהגיעה לפה, וחיכו לה מ- - - בנתב"ג.

יעקב רפפורט: - - - עושה שירות אחר, לאופר חיכה לה.

בתיה כרמון: הבנתי.

בתיה כרמון: היא טענה שמחכים לה גם אנשים מחברה ישראלית פה.

יעקב רפפורט: אני לא ראיתי אותה ולא נפגשתי איתה.

בתיה כרמון: אני כמעט בטוחה שמדובר באותו מקרה, אתייחס אליו.

יורי שטרן: אתה לא מבין שכל המערכות עובדות כאילו זו לא תיירות.

יורי שטרן: אין תיירות, לא מבחינת משרד הפנים, אפילו לא מבחינת משרד החוץ, בוודאי לא מבחינת משטרת הגבולות.

יורי שטרן: אין דבר כזה שנקרא תיירות.

יורי שטרן: יש להם חשודים שעוברים דרך המחסום וחלק מהחשודים נעצרים וחלק לא.

יעקב רפפורט: דרך המדריך שאלנו אותה, מה בדיוק שאלו אותה?

יעקב רפפורט: והיא אמרה ששאלו אותה, למה היא הגיעה לבד לארץ?

יעקב רפפורט: ולמה יש לה הרבה כסף?

יעקב רפפורט: אני גם מכיר שאלה הפוכה: למה יש לה מעט כסף?

אמנון כהן: עמי אתגר מלשכת מארגני תיירות, בבקשה.

עמי אתגר: אדוני היושב ראש, הכנו נייר עבודה מפורט ואני חושב שצריך לקיים עליו דיון מיוחד כי הוא מתייחס לבעיות מסוגים שונים.

עמי אתגר: היום זה יום התיירות בכנסת, ואני רוצה להגיד שהארצות מהן מדינת ישראל דורשת ויזה לכניסה לארץ, כמו מדינות חבר העמים, הונגריה, פולין והמדינות האלה, הן מקור מאוד חשוב לתנועת תיירות לישראל ולכלכלה הישראלית.

עמי אתגר: לכן, המנגנון שמטפל בנושא האשרות צריך לקחת בחשבון שהוא צריך להתמודד גם עם הבעיה של עובדים זרים, ולהתייחס לנושא התיירותי כנושא תיירותי.

עמי אתגר: זה מתייחס להרבה דברים שקשורים בשיטת העבודה של משרד הפנים, משרד החוץ והמשטרה, וזה מתייחס גם לנהלים עצמם.

עמי אתגר: אני יכול לתת שתי דוגמאות שנוגעות לנושא לבעיה הזאת.

עמי אתגר: יש שיטה שאנחנו קוראים לה שיטת קרדיטציה.

עמי אתגר: זו שיטה לפיה משרד החוץ לקח מספר סוכני נסיעות ברוסיה וקבע שאיתם אפשר לפנות לקונסוליה.

עמי אתגר: השיטה הזאת מייקרת את התיירות לישראל, נותנת כוח לסוכני תיירות שמתווכים בנושא של ויזות ומרוויחים על הוויזות ולא על נושא התיירות.

עמי אתגר: שיטה זו גם מונעת כניסה של סוכנים חדשים, וזה יוצר מונופולין, ובגלל זה סוכנים מחוץ לארץ לא מוכנים לבוא ולהשקיע בתיירות.

עמי אתגר: זו שיטה שמשרד החוץ קבע והיא מתקיימת ברוסיה.

עמי אתגר: אני לא מכיר את כל הפרטים, אבל אנחנו חושבים שהדבר הזה מהותי לכלכלה וגם לסקטור הפרטי, וכאשר משרדי הממשלה מחליטים בדברים שכאלה, מן הראוי שישמעו גם אותנו.

עמי אתגר: שואלים אותנו שאלות ואנחנו לא יודעים לתת תשובות.

יורי שטרן: בזמנו דיברנו על כך שהמדינות היותר בעייתיות כמו אוקראינה ומולדובה שמשם יש אחוז גדול של נשארים, ששם כן תהיה רשימה.

יורי שטרן: אבל מדובר על כך שהרשימה הזאת תורכב יחד עם הסוכנויות פה, זאת אומרת שסוכני הנסיעות פה יגבשו רשימה יחד עם משרד החוץ ומשרד הפנים וזאת תהיה רשימה של - - -

עמי אתגר: זה לא נעשה.

עמי אתגר: נקודה שניה קשורה לנושא שמסודר בנוהל ומתייחס לקבוצת תיירים שנכנסת לישראל וצריך לוודאי אם כל אנשי הקבוצה עזבו את הארץ.

עמי אתגר: מה שקורה בשטח, קוראים לנציג של משרד הפנים לבוא לשדה התעופה ושיראה אם כל האנשים שבקבוצה נמצאים או לא.

עמי אתגר: עכשיו, כשקבוצה כזו עוזבת את הארץ, יש לוח זמנים של טיסות, של בדיקות הבטחון וכו', ואז, צריך לחפש את נציג משרד הפנים אם הוא זמין או לא.

עמי אתגר: בהרבה מקרים הוא לא זמין, ואז נוצר מצב שעומדים וסופרים אנשים בעת העליה למטוס.

עמי אתגר: רבותי, אף אחד לא ירצה לבוא למדינה כזאת, כך אי-אפשר לפתח תיירות.

עמי אתגר: לדעתנו, הפתרונות בדברים האלה הם פתרונות מיחשוביים, צריך להתייחס בכלים מודרניים, ובמקביל להפעיל נהלים שיאפשרו פיתוח התיירות.

יורי שטרן: יצא עוד נוהל מוזר מהמחלקה הקונסולרית.

יורי שטרן: אדם שביקר בארץ וחזר לרוסיה מחייבים אותו לבוא לקונסוליה הישראלית ולהראות את הדרכון החתום שלו שהוא יצא את הארץ.

יורי שטרן: קודם כל, זה הופך אותנו למדינה מפגרת.

מתי הכהן: לא קיים דבר כזה.

יורי שטרן: יש לי פניות של אנשים שזה מה שהקונסול אמר להם לעשות.

יורי שטרן: מתי הכהן: זה לא נוהל, עושים מפעם לפעם test case.

אמנון כהן: אני מבקש לשאול מספר שאלות שגיבשנו מתוך הפניות אלינו, ואני מבקש את התייחסות משרד החוץ ומשרד הפנים.

אמנון כהן: הוועדה מבקשת לדעת כמה בקשות בממוצע לביקור בארץ מוגשות ממדינות חבר העמים, גם של בודדים וגם של קבוצות?

אמנון כהן: האם יש התפלגות של הארצות השונות?

אמנון כהן: מה הקריטריונים למתן אשרות ביקור בארץ?

אמנון כהן: האם קיימת הפרדה והתייחסות שונה מבחינת גיל, מין ומשך השהייה בארץ?

אמנון כהן: האם יש קריטריונים מיוחדים לאלה שמגיעים ממדינות חבר העמים לשעבר?

אמנון כהן: באיזה פורומים מתקבלות החלטות?

אמנון כהן: אם מישהו קיבל סירוב, האם יש נוהל ערעור מסודר?

אמנון כהן: בדרך כלל, מה משך ההמתנה ממועד הגשת ההזמנה לקונסוליה ועד לקבלת התשובה?

אמנון כהן: חבר-הכנסת יורי שטרן ציין שהיו דיונים קודמים והתגבש נוהל שבקבוצות מטפל משרד הפנים ובבודדים מטפלת הקונסוליה מול משרד החוץ.

אמנון כהן: דובר אז שיהיו נהלים וקריטריונים כתובים.

אמנון כהן: אני מבקש לדעת איפה זה עומד היום?

אמנון כהן: אני מבין שיש בעיה וקשה להפריד בין מי שרוצה לבוא לכאן באמת כתייר או אחד שמבקש לבוא כתייר אבל למעשה הוא רוצה לעבוד כאן.

אמנון כהן: יש כאלה שרוצים להישאר בארץ, ואז מתעוררת הבעיה האם הוא יהודי או לא?

אמנון כהן: יש פה בעיות סבוכות ובאמת קשה לבחון לאיזה מטרה התייר הזה בא.

אמנון כהן: לכן, אני מציע שתיעזרו בנו, כוועדת כנסת, לתת בידיכם כלים נכונים כדי שתוכלו להתמודד מול התופעות והבעיות האלה.

אמנון כהן: לאחר שנשמע את תשובותיכם נסכם ונחליט אם להקים ועדה משותפת עם ועדת הכלכלה וועדת הפנים של הכנסת.

אמנון כהן: ראשונת הדוברים, אהובה גנור, ממשרד התיירות, בבקשה.

אהובה גנור: יש פניות של סוכנים מורשים בארץ לקבל אשרה קבוצתית, ואנחנו יוצאים מתוך הנחה שזה בונה-פידה תיירים.

אהובה גנור: יש לנו לשכת תיירות במוסקבה ומנהלת הלשכה נמצאת בקשר עם סוכני הנסיעות ברוסיה.

אהובה גנור: אנחנו חותמים על הסכמים לעידוד תיירות מרוסיה לארץ, כמו בכל מדינה אחרת.

אהובה גנור: מדינת ישראל מעוניינת שסוכנים יביאו תיירים לארץ.

אמנון כהן: יש מונופול לסוכנים מסויימים?

אהובה גנור: אין מונופול.

אהובה גנור: לנו חשוב שחברות שעוסקות בתיירות בינלאומית ייכנסו לשוק הישראלי ויביאו קבוצות של תיירים לארץ.

אהובה גנור: אנחנו משקיעים הרבה מאוד מאמצים ומשאבים כדי לחתום על הסכמים עם הסוכנים האלה ולשכנע אותם שישראל היא יעד תיירותי וכדאי להביא לכאן קבוצות תיירים.

אהובה גנור: אבל ברגע שמתפרסמות בתקשורת ברוסיה כתבות על כך שישראל מגרשת תיירים, זה עושה לנו נזק, וסוכנים שאנחנו מעוניינים שייכנסו לשוק הישראלי לא ירצו להיכנס לשוק הישראלי כי הוא בעייתי כשלעצמו, ואם מוסיפים עליו גם את ענין האשרות, אז המוצר הופך להיות בעייתי מאוד ולא כדאי.

אהובה גנור: מבחינתנו חשוב שהחברות הגדולות, בכל מקום בעולם, ישלחו אלינו קבוצות, ושישראל תוכנס לחוברות שלהם.

אהובה גנור: אנחנו מאמינים שמדובר רק בתיירים, אבל אנחנו יודעים שחלק מהאנשים שמגיעים כתיירים נשארים כאן כעובדים זרים, וזאת בעיה שצריך לטפל בה במישור אחר.

אהובה גנור: אנחנו עושים מאמצים להכניס כמה שיותר סוכנים לשוק הישראלי.

אהובה גנור: אבל, אם יש רשימה מוגבלת של סוכנים, אז יש לנו בעיה כי הנציג שלנו שם חייב לפתוח את השוק, והוא לא יכול לעשות זאת, וגם הסוכנים בארץ לא יכולים לקשור קשרים עם פרטנרים שם.

אהובה גנור: כשאתה עומד מול סוכן בחוץ לארץ צריך שיהיו הסכמים הדדיים, יש בעיה עם הבלעדיות.

אהובה גנור: יש לנו גם פניות מנשיא התאחדות סוכני הנסיעות של רוסיה שאומר: אתן לכם את רשימת הסוכנים.

אהובה גנור: אנחנו, כמשרד תיירות לא יכולים להסכים שתהיה קרדיטציה כזאת, כלומר, רשימת סוכנים מוגבלת, בשוק התיירותי זה לא עובד כך.

אהובה גנור: אנחנו עושים יריד תיירות בינלאומי במוסקבה, כמו שאנחנו עושים באנגליה ובגרמניה, אנחנו פותחים את המוצר הישראלי התיירותי לכל השווקים בחוץ לארץ.

אהובה גנור: אי-אפשר להגביל אותם לעבוד רק עם מספר סוכנים מוגבל.

אמנון כהן: מה הנימוק שלהם לכך?

אהובה גנור: אני לא יודעת, קיבלנו את זה ממשרד החוץ.

אהובה גנור: אנחנו חושבים שמן הראוי להתייעץ איתנו ולתאם איתנו ולשמוע מה יש לנו לומר בענין הזה.

אהובה גנור: בנושא הנוהל, ישבנו וגיבשנו נוהל עם משרד הפנים, עם משרד החוץ, עם המשטרה, אנחנו די מתואמים ועובדים בשיתוף פעולה.

אהובה גנור: יש בעיות טכניות בנוהל שלא מיושמות.

אמנון כהן: יש נוהל?

אהובה גנור: יש נוהל שקיים על הנייר.

עמי אתגר: הוא לא קיים כנייר רשמי של הממשלה זה נוהל שהיה בהבנה.

אמנון כהן: משה, אתה רוצה להוסיף משהו?

אמנון כהן: משה מושיאשווילי: אני רוצה לציין שגם חברות נסיעות בארץ נפגעות.

אמנון כהן: סוכן נסיעות משקיע הרבה עבודה כדי להביא את התיירים וכשהוא נתקל בבעיות עם משרדי הממשלה הרלבנטיים, ובשאלות אם מדובר בקבוצה או בבודדים וכו', אז הם מאבדים את הכיוון.

אמנון כהן: יש גם סוכני נסיעות שמעונינים לפתת את התיירות מרוסיה וחבר העמים, וכבר נכנסנו לסנט-פטרבורג, גם בקייב, רוצים להרחיב את התיירות, ורוצים גם לפתוח בטשקנט.

אמנון כהן: אני יודע שהנציגה שלנו, דנה אוסטרובסקי שיושבת במוסקבה, כבר שבועיים שהיא מטפלת בענין ויזות במקום לעבוד עם סוכני התיירות.

אמנון כהן: מה שקורה בשגרירות במוסקבה זאת בעיה רצינית מאוד.

אמנון כהן: מתחילת דרכו של אדון משה בכר שם אמרנו שהבן אדם הזה לא מתאים ואף אחד לא שומע.

אמנון כהן: שומעים באוזן אחת וזה יוצא מהאוזן השניה.

אמנון כהן: אז במקום להגדיל את התיירות מרוסיה ומחבר העמים, אנחנו מתדרדרים משנה לשנה, ובמקום תיירות אנחנו מטפלים בוויזות.

אמנון כהן: אני רוצה להגיד לכם שהיו הרבה מאוד טענות וכתבות ברוסיה, בשידור ישיר, על מה שהיה עם הקבוצה מסנט-פטרבורג, ראיינו אפילו את שרנסקי.

אמנון כהן: אז למה לעשות קמפיין שלילי על ישראל?

אמנון כהן: ברוסיה וחב ר העמים יש פוטנציאל תיירותי גדול ואף אחד לא רוצה לשמוע על זה.

אהובה גנור: אדוני היושב ראש, תרשה לי רק לציין כמה נתונים.

אהובה גנור: היו לנו לפחות 115 אלף תיירים בשנה מרוסיה, וכל תייר שמגיע לארץ משאיר לפחות 1,300 דולר, אז מבחינת ההכנסות למשק ולכלכלה זה הכנסות גדולות מאוד למדינה.

יורי שטרן: שני דברים: יד אחת משקיעה, זאת אומרת, משרד התיירות וסוכני התיירות, ויד שניה מטרפדת.

יורי שטרן: לא במקרה אמרתי את זה למשרד החוץ מספר פעמים, איך קרה שפתאום, הקונסול הקודם לא גילה את המספר הגדול הזה של - - - כביכול, והקונסול החדש פתאום התחיל לקטוע.

יורי שטרן: בהתחלה הוא צריך להתאים את עצמו, והכל, ושום דבר לא קרה.

יורי שטרן: דבר שני, הפגיעה היא לא רק בתיירות.

יורי שטרן: יושבים פה אנשים שהם אזרחי המדינה.

יורי שטרן: אם אני רוצה להזמין את האמא שלי או את החבר שלי או מישהו אחר, כאזרח ישראלי, מגיעה לי הזכות הזאת ואני לא רוצה להיות דון קישוט שצריך להילחם.

יורי שטרן: כוועדה לפניות הציבור, חשוב לנו לראות את הזווית הזאת.

אמנון כהן: אני רוצה להוסיף שאלה למשרד החוץ.

אמנון כהן: יש להקות שרוצות להגיע לכאן למספר הופעות, להקות מסודרות מאוזבקיסטן וממקומות אחרים, קבוצה של נגנים וזמרים, יש מי שקולט אותם כאן לשהייה של שבועיים, סבב הופעות, וחוזרים חזרה.

אמנון כהן: מה הפרוצדורה?

מתי הכהן: לדאבוני הרב שלושה שבועות לא הייתי בעבודה ואני קצת לא מעודכן.

מתי הכהן: מכל מקום, שמעתי פה כמה דברים שלא ערבו לי.

מתי הכהן: מאשימים פה את משרד החוץ כאילו שהוא פוגע בתיירות, זה עוול מאין כמוהו, אסור שיקרה דבר כזה, ואפילו אסור שנשמע דבר כזה, מפני שכולנו עושים למען הדבר החשוב ביותר לכולנו, וזה קידום התיירות.

מתי הכהן: כאשר מדברים על פניות לקונסוליות, בעיקר בחבר העמים, אלה מקומות בעייתיים שיום יום יש שם מאות פניות במקום אחד.

מתי הכהן: זה יכול להגיע לאלפי פניות ביום.

מתי הכהן: ניקח לדוגמה את מוסקבה.

מתי הכהן: מדי יום יש שם 300 פניות.

מתי הכהן: אז לא נדבר על כך שבשנה האחרונה, על מנת לשפר את קבלת הקהל, היינו חייבים לעשות שם שיפוצים רציניים, דבר שגרם במשך שנה שלימה למצבים לא נעימים בקבלת קהל.

מתי הכהן: עכשיו, אני מקווה שהדברים ישתפרו וזה ייראה גם בעיני הציבור.

מתי הכהן: אבל לבוא ולהאשים קונסול, ואפילו לנקוב בשמו, כאשר האדם הזה עושה מאמצים ומקבל יום יום מאות פניות, זה דבר שלא יכול לעלות על השולחן הזה.

מתי הכהן: אני חוזר ואומר, רבותי, יש יום יום מאות פניות לקונסוליה שלנו במוסקבה - גם במקומות אחרים - ויום יום ניתנים שם מאות אשרות.

מתי הכהן: אז אי-אפשר פה לבוא ולומר: יש סירובים, אין תיירות, ואנחנו גורמים לעצירת התיירות.

מתי הכהן: לא ייתכן להגיד דברים הפוכים מהמציאות.

מתי הכהן: לא, בשום פנים ואופן.

אמנון כהן: תו תשובה לאלכסנדר דסנקו ולמרי מגילבסקי שיושבים פה.

מתי הכהן: רבותי, קודם כל, לא לעשות את זה שחור.

מתי הכהן: יום יום ניתנות מאות אשרות כניסה לארץ.

מתי הכהן: יש מקרים, ואלה המקרים החריגים, היוצאים מן הכלל.

מתי הכהן: מתוך מאות יש בודדים שהם מסורבי כניסה, דהיינו שאינם עומדים בקריטריונים.

מתי הכהן: קריטריונים לאשרת תייר, והכוונה שאדם בא למטרת תיירות בלבד, והוא צריך לענות על קריטריונים מסויימים, דהיינו, להוכיח שמטרת כניסתו ארצה היא לתיירות בלבד.

אמנון כהן: איך הוא מוכיח זאת?

מתי הכהן: בכל מיני דברים.

מתי הכהן: למשל, מביאים אישורים ממקום העבודה, ממקום הלימודים, מי אתה, מה אתה, כל מה שקשור מסביב לזה.

אמנון כהן: סבתא רוצה לראות את הנכד.

מתי הכהן: סבתא שרוצה לראות את הנכד, במידה וקיבלה סירוב מהקונסול, הסירוב הוא לא סירוב.

מתי הכהן: כנראה שהוא הגיע למסקנה שהיא אינה עונה על הקריטריונים למתן אשרת תייר, ולכן, הוא מחליט לתת לה ביד מכתב - וזה הכל לפי הנוהלים - שאומר: נא למסור מכתב זה לגורם המזמין בארץ על מנת שיפנה למשרד הפנים.

אמנון כהן: פנה למשרד הפנים והכל בסדר.

יורי שטרן: אנשים שיש להם בני משפחה המתגוררים בישראל, היו אמורים לקבל אישור רב-שנתי.

יורי שטרן: מתי הכהן: חבר-הכנסת שטרן, אני אגדיר את הרב-שנתי.

יורי שטרן: אני חוזר ואומר, היא לא קיבלה סירוב, כל אחד מפרש איך שהוא רוצה.

יורי שטרן: כשלקונסול יש ספק, הוא נותן מכתב ביד לפונה שיעביר אותו לגורם המזמין בארץ, והמזמין בארץ יפנה עם המכתב למשרד הפנים.

יורי שטרן: הגורם המזמין פונה למשרד הפנים, והיה ומשרד הפנים מאשר, הוא שולח מברק לקונסוליה שזה וזה מאושר נא לתת אשרה, והקונסול נותן לאשרה.

אמנון כהן: מתי, הם כבר קיבלו אישור ממשרד הפנים, יש להם את האישור ביד, וקיבל סירוב.

מתי הכהן: יש המשך לנוהל והכל בכתובים.

מתי הכהן: והיה ומשרד הפנים אישר, ואחרי בדיקה בשטח, בכל זאת יש לקונסול הסתייגות, הוא מביע את הסתייגותו למשרד הפנים בארץ, במברק.

מתי הכהן: והנוהל קובע שאם משרד הפנים לא משיב לו, הוא לא נותן את האשרה.

מתי הכהן: אם משרד הפנים משיב ואומר לו: למרות נימוקיך, כן תיתן את האשרה – הוא נותן.

מתי הכהן: כל זה כתוב בנוהל.

אמנון כהן: בתיה כרמון, האם כך זה עובד?

בתיה כרמון: כן, כך זה עובד, אבל אתן לכם כמה דוגמאות.

בתיה כרמון: לאחרונה היה לנו מקרה שאדם הזמין את אשתו, מה יותר טבעי מזה.

בתיה כרמון: התחתן עם גברת מסויימת, ואנחנו נתנו אישור.

בתיה כרמון: ואז, כותב לנו הקונסול ואומר:

בתיה כרמון: הגברת הזאת היתה חמש פעמים בעבר בקונסוליה, כל פעם עם סיפור אחר.

בתיה כרמון: פעם היא רצתה להגיע לפה למטרה אחת.

בתיה כרמון: פעם שניה למטרה אחרת.

בתיה כרמון: כל פעם היא שינתה מסמכים וכל מיני דברים - אגב, באיזה שהיא תקופה היא גם עבדה בארץ באופן בלתי חוקי – ואז הגיע מהארץ אדם שהכירה ממקום העבודה, התחתן איתה וחזר לארץ.

בתיה כרמון: כששאלנו אותה – אומר הקונסול – כל מיני פרטים לגבי בעלה, היא לא ידעה להשיב, היא ידעה רק איך קוראים לו.

אמנון כהן: את רוצה להגיד שאלה נישואים פיקטיביים?

קריאה: יש המון נישואים פיקטיביים.

בתיה כרמון: לגבי הורים אנחנו מאוד ליברליים גם כאשר הקונסול אומר לנו: ברור לי שהאמא הזאת אין לה עבודה, אין לה פרנסה ויכול להיות שהיא תישאר.

בתיה כרמון: אנחנו אומרים, גם אם היא תישאר תקופה יותר ארוכה, אנחנו לא נמנע מאמא או מאבא לבקר את הילד שלהם.

אמנון כהן: אבל הנה לפנינו מקרה שהקונסול אמר לה שלא תחזור אליו אלא כעבור שנה.

אמנון כהן: בתיה כרמון: עובדה שמשרד הפנים אישר את המקרה הזה.

אמנון כהן: תראו, אנחנו מדברים על מספר כל כך גדול של אנשים שמגיעים רק ממדינות חבר העמים, אז לפעמים באמת קורות טעויות, לפעמים איזה מברק לא מגיע או לא מוצאים את המברק.

אמנון כהן: אנחנו שולחים את האישורים שלנו באמצעות המחשב.

אמנון כהן: המחשב מוציא את האישורים ויש מקרים שאדם פונה לקונסוליה ובגלל שיבוש בשם או בגלל איזה שהיא בעיה לא מוצאים את האישור, והבן אדם נכנס ללחץ.

אמנון כהן: אבל אומרים אנשי משרד התיירות שעושה נזק רב לתיירות.

בתיה כרמון: תיכף אדבר על משרד התיירות ועל מה שאמר משה מושיאשוילי בקשר לקבוצות מסנט-פטרבורג.

בתיה כרמון: לצערנו, בזמן האחרון, סוכני נסיעות מסויימים בחוץ לארץ, לפעמים גם סוכני נסיעות בארץ, משתמשים בקבוצה כשכל הכוונה שלהם להגיע לכאן למטרת עבודה.

בתיה כרמון: אנשים משלמים אלפי דולרים, לפעמים עד 7,000 דולר לבן אדם רק כדי להיכנס לארץ למטרת עבודה.

בתיה כרמון: בדרך כלל, האנשים האלה מסורבים כבודדים.

בתיה כרמון: הרבה פעמים האנשים מגיעים לארץ, ואז, בתיחקור של אנשי ביקורת הגבולות מתגלה שהם באו למטרת עבודה.

בתיה כרמון: בעבר היו לנו קבוצות שכולם כבר שהו בארץ באופן בלתי חוקי, והם מתחזים לכל מיני אנשים אחרים, לנשות טייסים ולנשות זה, ולאנשי עסקים כאלה ולאנשים אחרים.

בתיה כרמון: המקרים האלה ידועים.

בתיה כרמון: רק לפני שבוע היה במוסף "ידיעות אחרונות" סיפור על סינים.

בתיה כרמון: בא אלי כתב ואמר לי: למה לא עצרתם את האנשים האלה?

בתיה כרמון: למה לא עשיתם ככה?

בתיה כרמון: עכשיו, סוכן נסיעות ישראלי שקיבל את הוויזות אמר לנו: תשמעו, הקבוצה הזאת באמת, אנשים טובים ורציניים וכו' וכו', ואנחנו מתוך רצון לא לפגוע בתיירות נתנו להם ויזות.

בתיה כרמון: הגיעו לארץ, כבר מבית המלון ניסו לברוח.

בתיה כרמון: עכשיו באים בטענות ואומרים: למה לא עצרו אותם?

בתיה כרמון: למה לא זה?

בתיה כרמון: ולמה המשטרה?

אמנון כהן: בתיה, מדברים פה על המשפחות שלא יכולות להביא את הילד או את הסבתא.

בתיה כרמון: הם יכולים להביא.

בתיה כרמון: יש הבדל בין אמא ואבא ובין אחים צעירים או חברים שמגיעים לפה.

בתיה כרמון: כל מקרה נבדק לגופו.

בתיה כרמון: אם מדובר בבחור צעיר שהוא חבר שגר בסנט-פטרבורג?

בתיה כרמון: אז הקונסול בא ואומר, תשמעו, הבחור הזה מרוויח 40 דולר בחודש, יש לי חשש גדול מאוד שהוא רוצה לבוא לארץ כדי לעבוד, וזה מה שבדרך כלל קורה.

בתיה כרמון: אבל אז, יש אפשרות לאותו חבר בארץ להגיש בקשה למשרד הפנים, ואם הוא פונה ונותן את ההסברים הנדרשים, הבחור מקבל אשרת כניסה ומגיע לארץ.

בתיה כרמון: דרך אגב, בעבר היינו גובים ערבויות בנקאיות כדי להבטיח יציאה, היום אנחנו לא גובים ערבויות כאלה.

בתיה כרמון: דרך אגב, קראתי הבוקר כתבה בעיתון "הארץ" שאנגליה, מדינה דמוקרטית, החליטה לגבות ערבות בשווי של 70 אלף שקל לאדם כדי להבטיח יציאה של תיירים שמגיעים לשם ממדינות שחשודות בעיני אנגליה כמדינות בעייתיות, כמו: הודו, בנגלאדש ופקיסטאן, כולל אנשים שיש להם קרובי משפחה וידידים טובים מאוד באנגליה.

בתיה כרמון: כלומר, היום, אזרח אנגלי שרוצה להזמין ידיד מהודו ויש חשש בגלל גיל, בגלל סיבות אחרות שהוא יישאר באנגליה, נדרש המזמין להפקיד ערבות של 70 אלף שקל כדי להבטיח את יציאתו.

בתיה כרמון: כמה משפטים על המקרה שדיבר עליו מר רפפורט.

בתיה כרמון: ביום שבת היו לי לפחות 30 שיחות טלפוניות לבית בקשר למקרה הזה.

בתיה כרמון: הבחורה הזאת הגיעה לנתב"ג ובאו לקבל אותה אנשים, באמת, שירות של P.I.V וכששאלו אותה, למה באת?

בתיה כרמון: ענתה: באתי למטרת עסקים.

בתיה כרמון: מי מחכה לך?

בתיה כרמון: השיבה: אני לא יודעת בדיוק, והיא צוחקת, מבסוטית, לא יודעת בכלל מהחיים שלה.

בתיה כרמון: לא מספיקה להגיע, מיד פלאפונים אליה לשדה התעופה מרוסיה, פלאפון אחרי פלאפון, ומעבר לקו שומעים שהאנשים מדברים עברית.

בתיה כרמון: מנסים לשאול אותם כמה שאלות, הם סוגרים את הטלפון.

בתיה כרמון: בסופו של דבר הסתבר שהגברת באה לחברה מסויימת בארץ.

בתיה כרמון: החברה הזאת אמורה היתה לתת לה מסמכים והיא היתה צריכה להעביר את המסמכים האלה לרוסיה.

בתיה כרמון: כלומר, היא כן הגיעה למטרת עסקים, היא לא הגיעה למטרת תיירות.

בתיה כרמון: היא ניסתה להכחיש - - -

יעקב רפפורט: תראי, אני סוכן נסיעות.

בתיה כרמון: בסדר, אתה לא קיבלת את הוויזה ואתה לא חייב לדעת את כל הפרטים.

בתיה כרמון: במקרה הזה, בניגוד למקרים אחרים שאתה מגיע אלינו ומקבל מאיתנו ויזה, אז אתה נותן לנו הסברים.

בתיה כרמון: פה בסך הכל קנו אצלך שירותי תיירות.

בתיה כרמון: לכן, בכל הנושא של ויזה או לא ויזה, אני לא חושבת שחברת התיירות צריכה להיות מעורבת בענין הזה.

בתיה כרמון: אתה לא גרמת לכך שהיא קיבלה את הוויזה, לכן, אתה גם לא יכול לבוא בטענות למשרד הפנים או למשטרת הגבולות על הבדיקות שהיו בנתב"ג, והיו בדיקות, והיו המון סתירות עם הבחורה הזאת.

בתיה כרמון: אני אישית דיברתי גם עם האנשים שטיפלו בה, טיפלתי בזה אישית.

אמנון כהן: הוציאה 1,500 דולר לבזבוזים?

בתיה כרמון: הכסף לא משנה פה, מפני שיש היום גורמים ישראלים שמרוויחים מתייר אחד 7,000 דולר, וסיפרתי לא אחת על המקרים האלה.

בתיה כרמון: הנה, רק אתמול היה לנו סיפור עם קבלן ישראלי שמביא עובדים, ואנחנו יודעי שהוא בכלל לא צריך את העובדים האלה.

בתיה כרמון: אבל, הוא נוסע, מגייס שם עובדים ומכניס לכיס שלו 4,000 דולר על כל בן אדם, והוא מוכר אותם כאן בשוק החופשי.

בתיה כרמון: כנ"ל לגבי הקבוצות מסנט-פטרבורג שכולן מגיעות לכאן על מנת לעבוד.

בתיה כרמון: ברור שאותם אנשים שהולכים לאבד את מקור פרנסתם, וזה קורה לא אחת, יש לנו כל מיני סוכנים בחוץ לארץ שהם לא בדיוק ל"ו צדיקים, אלה אנשים שרוצים לעשות כסף וברגע שקוטעים להם מקור פרנסה כזה, הם עושים רעש, רצים לתקשורת ולכל מיני פוליטיקאים.

בתיה כרמון: יורי שטרן: קודם כל אני יודע מה הצד האפל של הענין.

בתיה כרמון: אבל הצורה שבה הדבר מתבצע, ובמיוחד בקונסוליה במוסקבה, היא לא הצורה הנכונה.

בתיה כרמון: אדם שסורב או שביקשו ממנו לפנות למי שמזמין אותו, חייב לקבל הסברים על כך.

בתיה כרמון: סליחה, חוק הכניסה לישראל, דווקא בגלל העניינים האלה, הוא אחד החוקים היחידים שחוק ההנמקות לא חל עליו.

יורי שטרן: בסדר, אנחנו לא מדברים פה על הצד החוקי, אנחנו מדברים על הצד האזרחי והתיירותי של הענין.

יורי שטרן: נכון שהחוק לא מחייב ויש מקרים שאולי לא כדאי לתת.

יורי שטרן: אבל ככלל צריך לקבל הסבר לסירוב.

יורי שטרן: עכשיו, דרך הטיפול גורמת נזקים לאזרחי המדינה ולתיירות, ולכן, קיבלנו כמה המלצות שלדעתי הן לא מתבצעות.

יורי שטרן: בתיה ומתי, אני מתנצל שאני חייב לעזוב את הישיבה לוועדה אחרת, אתכם הסליחה.

בתיה כרמון: עמי אתגר דיבר על ספירת ראשים ביציאה מנתב"ג.

בתיה כרמון: הענין הזה באמת הציק לנו, זה דבר לא נעים.

בתיה כרמון: ישבנו עם יועץ, הוכנה לנו תוכנה, ואנחנו מקווים שעד סוף החודש הבא הענין ימוחשב ויימנע הצורך בספירת ראשים.

מתי הכהן: אני מוכרח לענות על כמה נקודות נוספות שעלו כאן.

מתי הכהן: שאלת בקשר לסירוב פנייה, אז אמרנו מה הנוהל.

מתי הכהן: במידה והקונסול מסרב - דרך משרד הפנים והגורם המזמין.

מתי הכהן: לא צריך לחכות שנה.

מתי הכהן: אנשים עושים מנמלה פיל, באמת חבר'ה, מכירים את זה.

מתי הכהן: מועד המתנה.

מתי הכהן: אם אדם מגיש בקשה לקבלת אשרה בנציגויות האלה, וזה עובר את כל הפרוצדורה והכל בסדר, נותנים את האשרה באותו יום.

מתי הכהן: ומדוע?

מתי הכהן: כדי לא לטרטר אנשים כי האנשים מגיעים ממרחקים.

אמנון כהן: מה הפורום בו מתקבלת החלטה אם לתת או לא לתת אשרה?

מתי הכהן: הפקידה מקבלת את הבקשה, עושה את כל הבדיקות ומעבירה את כל הממצאים להחלטת הקונסול.

מתי הכהן: יש גם סגן לקונסול.

מתי הכהן: קיבל סירוב, מקבל את המכתב לגורם המזמין בארץ, והגורם המזמין פונה למשרד הפנים.

שלומית קואולמן: כל מי שמקבל סירוב, מקבל את המכתב?

שלומית קואולמן: מתי הכהן: כן.

שלומית קואולמן: במלים אחרות, או שנותנים אשרה או שמקבלים את המכתב הזה.

שלומית קואולמן: לגבי הנוהל.

שלומית קואולמן: קיים נוהל, משרד הפנים לא הפיץ אותו אבל אנחנו פועלים לפיו מאז שהוא קיים, דהיינו, קבוצות – משרד הפנים מול סוכני הנסיעות; בודדים – מול הקונסוליות.

שלומית קואולמן: זה הנוהל.

שלומית קואולמן: שאלת לגבי להקות.

שלומית קואולמן: גם אם מדובר באמן אחד וגם אם מדובר בלהקה, המארגנים פונים למשרד הפנים.

שלומית קואולמן: לא דרך הקונסוליות.

שלומית קואולמן: אמן שבא להופיע כאן או להקה שבאה להופיע בארץ זו עבודה, וזה דרך משרד הפנים.

בתיה כרמון: הם באים לעבוד בארץ.

בתיה כרמון: אנחנו מבקשים גם המלצה של משרד החינוך.

קריאה: וספורטאים.

מתי הכהן: גם ספורטאים, כל מה ששייך לתרבות, ישירות למשרד הפנים, זה בכלל לא דרך הקונסוליות.

אמנון כהן: ומה בקשר לקונסול משה בכר, העלו את שמו, אני לא מכיר אותו, אני מקווה שהוא עושה את עבודתו נאמנה, אבל צריך לעשות בדק בית.

מתי הכהן: רבותי, אנחנו עושים בדק בית, ואני מאשר לכם שהוא עושה עבודתו נאמנה.

בתיה כרמון: אדוני היושב ראש, בענין סוכני הנסיעות, דיברו על קרדיטציה.

בתיה כרמון: עדיין לא התחלנו לעבוד לפי הענין הזה.

בתיה כרמון: כלומר, כל מה שאומרים שאנחנו הגבלנו, דרך אגב, לקחנו את הרעיון דווקא מאוסטרליה שהיא מדינה מאוד נאורה והיא פועלת בדרך הזאת.

בתיה כרמון: אין לנו כוונה להגביל ולהגיד עשרים סוכנים וכו' וכו' אלא למנוע מסוכנים בעייתיים בחוץ לארץ לעבוד.

בתיה כרמון: כלומר, סוכן שיהיה בסדר ויוכיח את עצמו בחוץ לארץ, אין לנו בעיה איתו.

בתיה כרמון: הבעיה שלנו היא עם כל מיני חאפרים שקוראים לעצמם בכל מיני שמות - - -

מתי הכהן: ויש כאלה.

מתי הכהן: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה לסיכום.

מתי הכהן: אני מציע להעביר את כל הדיונים לפורום אשרות, ונמשיך לדון בנושא הזה בפורום אשרות.

מתי הכהן: לדעתי זה הדבר הטוב ביותר.

מתי הכהן: היו"ר אמנון כהן: לא פורום אשרות, אני מציע ומסכם שאנחנו נקים ועדה משותפת של ועדת הכלכלה, הפנים, והוועדה לפניות הציבור, בשיתוף כל הגורמים הרלבנטיים, ונבנה קריטריונים מקובלים שאפשר יהיה ליישם ולאכוף אותם.

מתי הכהן: חבר-הכנסת יורי שטרן ציין שיש גם צדדים אפלים בדברים האלה.

מתי הכהן: אני לא אוהב לשמוע דברים כאלה, אני רוצה שכל הצדדים יהיו לבנים, וכל מה שאפשר לעשות, נעשה, כל אחד מהפן שלו, מהזווית שלו יראה ויציג את הדברים.

מתי הכהן: אני מקווה שבסופו של דבר יצא נוהל מסודר מול כל משרדי הממשלה, ואז אפשר יהיה לאכוף את זה.

מתי הכהן: הנוהל שיגובש יעבור את אישור הממשלה, ואז כל אחד יצטרך לטפל בכל הדברים האלה לפי נוהל.

מתי הכהן: אני מבקש שמשרד החוץ יוציא הנחייה לנציגויות ברוסיה שכל סירוב יהיה מנומק, לא על פי חובה, אלא אנושי, שיידעו, אתה סורבת בגלל א', ב', ג'.

מתי הכהן: אבל זה בניגוד לחוק.

מתי הכהן: בתיה הסבירה שחוק הכניסה לישראל הוא אחד החוקים היחידים שמאפשר סירוב כניסה ללא נימוק.

אמנון כהן: אמא קיבלה סירוב, היא רוצה לדעת למה סירבו לה.

מתי הכהן: תראה, הסירוב הוא כזה, גם במדינות נאורות, ובתיה הביאה לדוגמה את אנגליה.

מתי הכהן: ואני הייתי קונסול בלונדון - - -

אמנון כהן: אומרים לו שנה לא תגיש בקשה.

מתי הכהן: אדוני היושב ראש, אמרתי לך, אין דבר כזה.

מתי הכהן: או שהקונסול נותן או שהוא נותן לפונה מכתב למשרד הפנים באמצעות המזמין.

מתי הכהן: אני לא מקבל את התשובה הזאת, זה לא קיים.

מתי הכהן: אני חוזר ואומר, גם במדינות נאורות, כמו אנגליה, שלא מרשים לך להיכנס, הנימוק שהם נותנים לך הוא: בדקנו ומצאנו שמטרות שהייתך כאן הן לא לתיירות.

אמנון כהן: אבל אמרו לו לא להגיש מסמכים עד תום שנה.

מתי הכהן: אמרתי כבר, אין דבר כזה.

מתי הכהן: אלכסנדר דסנקו: הנה, יש בידי מסמכים.

מתי הכהן: שיפנה אלי אישית, אני מוכן לבדוק את זה עם הקונסול.

אמנון כהן: אני מציע שהאזרחים שהוזמנו לישיבה וטענו את טענותיהם שיפנו לנציגי משרד הפנים, ומשרד החוץ שנמצאים כאן, ואולי תוכלו לעזור להם.

אמנון כהן: תודה רבה לכולכם.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.