הוועדה המיוחדת לקידום מעמד הילד, כנסת 15, פרוטוקול מספר 118, 2001-12-04 09:30

תמר גוז'נסקי: הזמנו לפגישה - ותיאמנו את המועד שלה – את מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, כך שנוכל לקיים דיון כולל על המדיניות ועל ההשלכות שלה בהקשר של הרשויות המקומיות, בהן בעצם באופן מעשי נעשה הטיפול בנושאים של רווחת ילדים.

תמר גוז'נסקי: לדאבוני מסר לי מר חיים פוזנר שהמנכ"ל אמנם נמצא בבניין, אבל לא ברור אם הוא יכנס או לא יכנס לישיבה הזאת.

תמר גוז'נסקי: אני מציעה שנחכה ונראה, לפני שאני אומר מה דעתי בנושא.

תמר גוז'נסקי: בכל מקרה, אני מצטערת ומתנצלת בפני כל האורחים המכובדים על האיחור בפתיחת הישיבה.

תמר גוז'נסקי: ביקשנו לקיים את הדיון הזה לאחר שבדיונים קודמים עלו כמה וכמה בעיות משמעותיות שנוגעות לילדים.

תמר גוז'נסקי: אנחנו נמצאים עכשיו בדיונים על תקציב 2002 אבל הדיון שלנו הוא קודם כל על המצב ב2001- לגבי הגירעונות של הרשויות המקומיות בכל הקשור בילדים.

תמר גוז'נסקי: לפי הנתונים שיש בידי התוכניות השונות שנוגעות לילדים שמועברות לרשויות המקומיות, כולל ילדים במעונות, בפנימיות, במועדוניות, ילדים בסיכון, ילדים עולים במצוקה, טיפול בילד בקהילה, כל הסעיפים החשובים האלה, הוקצב להם בשנת 2001 סכום של כ450- מיליוני שקלים.

תמר גוז'נסקי: בפועל הרשויות המקומיות הוציאו במחצית השנה הראשונה של שנת 2001 כ400- מיליוני שקלים.

תמר גוז'נסקי: הפער בין 400 מיליון שקלים הוצאה בחצי שנה ל450- מיליון שקלים הוצאה בשנה מעורר מיד את השאלה איך אנחנו יכולים לכסות על הפער.

תמר גוז'נסקי: גם כאשר מדובר ב25- אחוזים של השלטון המקומי, בשום אופן זה לא מעלה את המספר של 450 מיליון שקלים למספר של 800 מיליון שקלים שלכאורה יהיו ההוצאות של הרשויות המקומיות לנושאים של רווחה שעניינם ילדים.

תמר גוז'נסקי: הפער הזה גורם לכך שחלק מהרשויות המקומיות מקציבות מתקציבים אחרים מעבר ל25- אחוזים ורשויות מקומיות אחרות כנראה נקטו בצעדים כמו למשל סגירת תחומים מסוימים במהלך השנה.

תמר גוז'נסקי: כלומר, היו למשל חונכות לילדים עם נכויות שמשולבים בחינוך הרגיל, אבל בספטמבר אין יותר והפסיקו את התוכנית הזו בכמה מקומות.

תמר גוז'נסקי: דוגמה אחרת היא מועדוניות כאשר היו מועדוניות, אבל לא יהיו יותר.

תמר גוז'נסקי: זה קורה בעיקר כששנת הלימודים היא לא זהה לשנת התקציב.

תמר גוז'נסקי: הדבר החמור ביותר הוא שלרשויות המקומיות גם לא ברור אם כל ההוצאות שלהן יוכרו בין היתר משום שלפי הכללים של משרד העבודה והרווחה עד מחר, ה5- בדצמבר, צריך להעביר את כל הדיווחים והם צריכים להיקלט במחשב, אבל בינתיים הייתה שביתה ולרשויות המקומיות לא נמסר האם בשל השביתה למשל מותר להן לדווח עד ה25- בדצמבר במקום עד ה5- בדצמבר כדי שזה ייקלט.

תמר גוז'נסקי: כלומר, יש גם בעיות כאשר כלל לא ברור לרשויות המקומיות מה הם הסכומים שהן יקבלו.

תמר גוז'נסקי: אני מעריכה שבשורה ארוכה של רשויות מקומיות הגזברים שאחראים על הניהול הכספי מטילים וטו על תוכניות לילדים כאשר הן חורגות.

תמר גוז'נסקי: נושא נוסף שדיברנו עליו במיוחד היה הנושא של פעוטות בסיכון ועל מעונות היום.

תמר גוז'נסקי: ניהלנו התכתבות בנושא הזה ובישיבה האחרונה קיבלנו נתונים שלא היו מספקים.

תמר גוז'נסקי: הטענה שלנו הייתה שבתקציב 2001 שאושר בסוף מרץ הוסיפו אלף מכסות לילדי רווחה והשאלה שלנו הייתה איך אלף המכסות האלה יחולקו, מתי הן יחולקו בפועל ולאן הן יגיעו.

תמר גוז'נסקי: את התשובה לנושא החשוב הזה לא קיבלנו.

תמר גוז'נסקי: ככל שהבנו, מאחר שהתקציב אושר בסוף מרץ ועד שהודיעו לרשויות המקומיות הגענו לחודש מאי, אבל ביוני מסתיימת שנת הלימודים, כך שממילא בשנה שעברה כנראה לא קרה שום דבר.

תמר גוז'נסקי: באופן מעשי היה צריך לקרות משהו בספטמבר, אבל לא ברור לנו מה קרה ספטמבר ואני מאוד אשמח אם מר פוזנר יוכל לתת לנו נתונים יותר ברורים בנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: אני לא רוצה להרחיב יותר בנושא כי יושבים אתנו גם נציגי מרכז השלטון המקומי וגם נציגי עיריות וארגונים שיוכלו להציג את הנושא.

תמר גוז'נסקי: אני מקדמת בברכה את מר יצחק חזן, מנכ"ל משרד העבודה והרווחה.

תמר גוז'נסקי: הפסדת את נאום הפתיחה שלי, אבל אני מניחה שהבעיות ידועות לך ותוכל להציג את הנושא.

תמר גוז'נסקי: לפני שנשמע את המנכ"ל, ברשותך, נמצא אתנו כאן מייק נפתלי שאמר לי שהוא ממהר לפגישה אחרת עם שר המשפטים, כך שלפני שתתייחס, אני רוצה לאפשר לו לומר את דבריו.

מייק נפתלי: מצד שני אני חייב לומר לאדוני המנכ"ל שהחוויה שלנו אל מול הממשלה – וזה לאו דווקא משרד הרווחה, למרות שזה כמובן בולט גם מול משרד הרווחה ובמיוחד מול משרד החינוך – מראה שהמערכת הממשלתית לא נותנת כתף לטיפול בנושאים של נוער בסיכון.

מייק נפתלי: הצטערתי לשמוע ממש לאחרונה מחברת הכנסת תמר גוז'נסקי שבאופן כמעט שרירותי האוצר מחק ממפת התקציב של השנה את סעיף התקצוב שלו לנושא הפוך על הפוך.

מייק נפתלי: הוא כבר לא ייתן את אותם שני מיליוני השקלים שכבר התחייבו ואני מניח שישלמו השנה.

מייק נפתלי: זה ממש מדהים אותי.

מייק נפתלי: התוכנית הפוך על הפוך עולה בהפעלתה קרוב לעשרים מיליון שקלים.

מייק נפתלי: השנה היא עלתה 17 מיליון שקלים.

מייק נפתלי: הממשלה התבקשה לממן רק שליש, קיבלה הנחה מיוחדת באמצעות העובדה שהרשויות המקומיות נתנו יותר מחלקן והארגונים הציבוריים גייסו סכום גדול מאוד של כסף.

מייק נפתלי: הממשלה התבקשה השנה לתת שלושה מיליוני שקלים, התקיים דיון מקיף במינהלת התוכנית רק לפני שבוע, ואין בכלל שאלה לגבי ההצלחה המקצועית בעבודה עם הנוער בתוכנית זו, בטיפול באוכלוסיות רחוב בתוכנית הזאת, אבל בכל זאת אני שומע כדרך אגב שהסכום הזה נמחק ולא קיים בתקציב לשנת 2002.

מייק נפתלי: אני שם כאן סימן שאלה מאוד גדול.

מייק נפתלי: אני גם לא מבין את ההגיון שבזה כי ממילא אחר-כך נקיים פה בכנסת ובמקומות אחרים איקס ויכוחים ודיונים ובסופו של דבר מן הסתם הממשלה תחזור בה.

מייק נפתלי: למה בצורה כל כך שרירותית מקבלים החלטה כזאת?

מייק נפתלי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת אדוני המנכ"ל ולבקש ממך לבחון את הנושא מחדש ולפעול כך שהנושא הזה לא יימחק.

מייק נפתלי: חבל על כל האנרגיה הרבה שכולנו נשחית לשווא על דברים שהם מוסכמים וידועים ואנחנו יודעים כמה זה חשוב לנוער והלוואי שהממשלה הייתה מכפילה את התוכנית הזאת בגלל האיכויות שלה.

מייק נפתלי: לבוא באופן שרירותי ולחתוך?

מייק נפתלי: אני מציב סימן שאלה מאוד גדול.

מייק נפתלי: ודאי אני שותף לכל הנושאים שהעלתה יושבת-הראש בפתיחת הדיון לגבי ילדים בסיכון.

מייק נפתלי: אין ספק שאם המערכת שמטפלת בילדים לא תקבל את הכתף המתאים, קל וחומר מי אמון אחר-כך לטפל בנוער שתהיה לו עבודה קשה שבעתיים.

מייק נפתלי: צריך להתעשת במדינה.

מייק נפתלי: המצב הוא כל כך חמור ואני לא מתייחס לכתבות שמופיעות בסופי שבוע והכתבה המאוד איכותית שהופיע ביום ששי אלא התמונה בשטח היא מאוד קשה.

מייק נפתלי: אני לא רוצה לתת כרגע נתונים, אבל כולנו יודעים עד כמה קשה המצב.

מייק נפתלי: אני יכול לספר לכם כמה קטינים עוסקים בזנות, אני יכול לספר לכם כמה נוער חי היום ברחובות וכולי.

מייק נפתלי: את המצוקה כולנו יודעים, אבל אנחנו יודעים כרגע שהממשלה כגוף לא נותנת את מה שהיא צריכה לתת ואפילו לא את המעט.

יצחק חזן: אני רוצה להעלות נקודות חשובות מבחינת המשרד.

יצחק חזן: בישראל חיים היום כשני מיליון ילדים שמהווים כ35- אחוזים מהאוכלוסייה.

יצחק חזן: אחוז הילדים שחיים מתחת לקו העוני כיום עומד על 23 אחוזים וזה אומר שזה חל על כמעט כל ילד רביעי.

יצחק חזן: כ320- אלף ילדים נמצאים בקשר עם שירותי הרווחה, מתוכם בטיפול אינטנסיבי משמעותי – טיפול מוסדי, אומנה, שיקום וכולי – כששים אלף ילדים.

יצחק חזן: כארבעים אחוז מתקציב משרד העבודה והרווחה מנותב לצורכי ילדים ומשפחותיהם כאשר הטיפול הקהילתי הוכפל במהלך ארבע השנים האחרונות והמגמה שלנו היא לחזק את זה יותר לא רק בהיבט התקציבי כשמדובר לא ק על היבט של עלות מוסדית מול חוץ-ביתית אלא גם בהיבט הזה שילד בתוך הקהילה למעשה מקבל את הטיפול שמאפשר לו התאקלמות טובה יותר בחברה.

יצחק חזן: בשנים האחרונות משרד העבודה והרווחה הציב את צורכי הילדים בעדיפות גבוהה וביקשנו תגבור בתקציב 2002 בסכום של ארבעים מיליון שקלים.

יצחק חזן: בחודש הקודם עברנו חודש קשה בנושא סכסוכי עבודה ועכשיו נתפנה למאבק הבא על התקציב ואני מקווה שכל הגורמים שנושאי הפערים החברתיים חשובים להם יבואו ויחד אתי יעשו משמרות מול האוצר כדי לראות איך אנחנו מקדמים את הדברים האלה.

יצחק חזן: בתקציב הקיים אנחנו פועלים כדי לשפר את ההגנה והשירותים לילדים אולם אין בתקציב הקיים תשובה לכל הצרכים ולדברים שמחובתנו לקיים כלפי ילדים בהזנחה ובסיכון.

יצחק חזן: לא מובטח עדיין מעון יום או פנימייה לכל ילד בסיכון וזו סוגייה בעייתית שעלתה בפגישה עם ראשי הרשויות.

יצחק חזן: אתמול ישבו אצלי נציגי עיריית ירושלים לישיבה מאוד קשה בה הוצגו הרבה נתונים והרבה בעיות כשהועלו בעיות בקשר למכסות לילדים בסיכון.

יצחק חזן: ילד בסיכון הוא לאו דווקא בהיבט של הילד עצמו בסיכון אלא גם לפעמים ילד עם בעיות כלכליות שנובעות מאבטלת הורים או ילד שנכנס למצב של עוני שזה דבר שמהווה טריגר שלילי לכניסה למצב של סיכון.

יצחק חזן: ברגע שהילד בעוני, היכולת לטפל בו והיכולת למנוע ממנו כניסה למצבי סיכון הולכת ונחלשת ולצערנו הרב אנחנו נתקלים בגידול בעוני.

יצחק חזן: אני יכול לומר לכם שכאשר אנחנו מדברים על עוני, אם נבטל את אותו חוק של הלפרט, ייכנסו עוד חמישים אלף ילדים לחיות מתחת לקו העוני, ואלה הם נתונים בדוקים.

יצחק חזן: המשמעות היא עוד כחמישים אלף ילדים שבפוטנציאל נכנסים למצבי סיכון.

יצחק חזן: אני לא מתייחס לזה בהיבט הפופוליסטי אלא בהיבט הענייני של סיכון.

יצחק חזן: קבענו לאחרונה כי אחד היעדים העיקריים שלנו בתחום הרווחה הוא חקיקת חוק סל שירותי רווחה חובה שיחייב את המדינה לספק סל שירותים בסיסי לכל נזקק.

יצחק חזן: מינינו ועדה לגיבוש הצעת החוק ואין ספק שמדובר פה בתוספת תקציבית אדירה, אבל לא נירתע.

יצחק חזן: ישבתי קודם עם חברת הכנסת יעל דיין לדיון בסוגייה מרכזית שגם היא קשורה להיבט התקציבי, נושא של אלימות כנגד נשים ואמרנו שמבחינתנו אנחנו מציגים את הצרכים, מציגים את הבעיה, מציבים את הנושא על סדר היום, מציגים פתרונות לבעיות האלה אבל אם אחרי כן יהיה תקציב או לא יהיה תקציב – זו סוגייה אחרת.

יצחק חזן: כך גם כאן.

יצחק חזן: חוק סל שירותי חובה, המשמעות שלו היא מתן יכולת אמיתית לכל אדם במדינת ישראל לקבל טיפול של רווחה וכמובן שזה כולל את הילדים.

יצחק חזן: לגבי הקשיים של הרשויות המקומיות.

יצחק חזן: אנו מודעים לקשיים של הרשויות המקומיות ובהמשך חיים פוזנר ירחיב וימסור נתונים מספריים.

יצחק חזן: מרבית הרשויות המקומיות נמצאות בגירעונות לא רק בגלל נושא הרווחה אלא בגלל סיבות שונות.

יצחק חזן: כל הסוגיות של הרשויות המקומיות, היות שיש להן תקציב כולל, חלק ממנו שקשור ברווחה נמצא במצוקה אבל מבחינתנו בהיבט של טיפול אנחנו נותנים את המרב.

יצחק חזן: יש לנו שיטת חלוקה שאומרת 75 אחוזים המשרד ו25- אחוזים הרשות המקומית, אבל יש לנו הרבה מקרים של ילדי רווחה שהרשויות המקומיות לא מוכנות להכניסם למוסדות בגלל שהן טוענות שאין להן את ה25- אחוזים שהן צריכות לתת.

יצחק חזן: זו סוגייה בעייתית כי המשמעות היא שהם פונים אלינו כדי שניתן את המאה אחוזים אבל במצוקות התקציביות אין לנו אפשרות.

יצחק חזן: אני יכול לומר לכם שממידע שקיבלתי לאחרונה, שאני מקווה שהוא מבוסס, עולה שיש רשויות מקומיות שאפילו שיש להן אפשרות, יש להן תוכנית חסכון לכסף שמגיע ממשרדי ממשלה אלו ואחרות.

יצחק חזן: כלומר, יש רשויות שהן חזקות, שיש להן קופה מסוימת בה הן חוסכות את הכסף.

יצחק חזן: לעומת זאת, יש רשויות אחרות שאין להן את ה25- אחוזים.

יצחק חזן: לכן הקמנו ועדה לגבי הקצאה וקריטריונים.

יצחק חזן: אני בכוונה מחדד את הבעיות כדי שהדברים יהיו על השולחן ולראות איך אנחנו מתקדמים כי הבעיה של כולנו.

יצחק חזן: הבעיה היא לא בעיה שלי ושל עובדי המשרד אלא בעיה של כל מדינת ישראל.

יצחק חזן: הרשויות מתמודדות בשטח עם כל המצוקות וודאי שקשה להן לסרב להעניק טיפול לילד שנמצא בסיכון רק משום שהתקציב נגמר, ומסיבה זו יש רשויות מקומיות שמממנות במאה אחוז מכספן עובדים סוציאלים ופרוייקטים שונים.

יצחק חזן: חדשים לבקרים אנחנו יושבים מול רשויות מקומיות, כאשר הן יושבות אתנו ואנחנו דנים לגבי כל סעיף וסעיף ומנסים לעזור.

יצחק חזן: באופן קבוע יושבים נציגי רשויות מקומיות אצלי ואצל השר עם מצוקות ונותנים מאיפה שאפשר.

יצחק חזן: ישבתי אתמול בלילה על התקציב וניסיתי לראות אם אפשר להעביר מנושא אחד לשני כאשר בזה אנחנו לפעמים פוגעים בקבוצות ובנושאים אחרים.

יצחק חזן: נקודה חשובה שקשורה לעיצומים שהתחילו אחרי החגים.

יצחק חזן: יש לנו פיגור ברישום ההוצאות ולכן אין נתונים מעודכנים לגבי הגירעונות האמיתיים של הרשויות.

יצחק חזן: מצד שני יכול להיות שחלק מהתקציב לא עבר ולכן התמונה שכיום מתוארת היא תמונה לא בדיוק מדויקת.

יצחק חזן: ביקשתי מראשי האגפים אצלי לעבוד סביב השעון כדי להכניס כמה שיותר את כל התקציבים ואת כל העדכונים האפשריים.

יצחק חזן: ההנחה שלנו שבסעיפים הכמותיים של מכסות בגדול לא יהיו גירעונות, אבל לעומת זאת בתקציבים שהם תקציבי פעולה, שם יתכן שיהיו גירעונות.

יצחק חזן: לדוגמה, סעיף שנקרא צרכים מיוחדים, בשנת 2000 הוא עמד על 26 מיליון שקלים והשנה הוא עומד על 21 מיליון.

יצחק חזן: זאת אומרת, כבר אנחנו רואים סעיף שיוצר לנו בעיה.

יצחק חזן: רשויות רבות טוענות כי אינן יכולות לעמוד בתקציב הרווחה, אך למעשה במרבית המקרים הרשויות מצליחות לממן את חלקן.

יצחק חזן: יש נקודה חשובה כאן.

יצחק חזן: היות וקיבלנו תקציבים נוספים במהלך השנה, ביוני-יולי, לרשויות הייתה בעיה להיערך לקראת תקציב כזה.

יצחק חזן: אנחנו מאמינים שבתחילת השנה הבאה, לאור זה שהפעולה היא פעולה מתמשכת, הן תערכנה בהתאם.

יצחק חזן: אם מקבלים איקס מיליוני שקלים בתחילת שנה, עושים את החלוקה בהתאם, אבל אם ביוני-יולי מקבלים עוד תקציב, היכולת להיערך לתקציב השתתפות היא קשה יותר ולכן זו גם אחת הסיבות לגירעונות השנה.

יצחק חזן: אנחנו מתכוונים במהלך ינואר – ואני מקווה שאז התקציב יהיה מסודר – להגיש תקציב שישקף את מה שקורה ביוני, ואז הרשויות ידעו להיערך ולעשות את הוויסות הפנימי שלהן, כך שגם מבחינתנו יהיו פחות גירעונות.

יצחק חזן: בשיתוף עם מרכז השלטון המקומי מיניתי ועדה לדון בקריטריונים להקצאות לרשויות המקומיות.

יצחק חזן: הוועדה אמורה להגיש בסוף החודש המלצות לניצול נכון של הקצאת כוח אדם ותקציב.

יצחק חזן: היא גם אמורה לדון בנוגע לשינוי חלקן של הרשויות המקומיות בתקציב.

יצחק חזן: אני מקווה שהמלצות הוועדה יביאו לשינוי בצורת העבודה מול הרשויות המקומיות ולמתן יתר גמישות ולאחריות רבה יותר.

יצחק חזן: ביקשתי מיושב-ראש הצוות לייעץ לי, ביקשתי ממנו לראות איך אני עושה חלוקה שווה יותר בין רשות מקומית שהיכולת שלה לתת את ההשתתפות והספיגה שלה יותר גדולה לעומת רשות אחרת שהיכולת שלה היא יותר קטנה.

יצחק חזן: כבר אני אומר לכם שבאוצר הרימו גבה וגם במשרד ראש-הממשלה שאלו אם אני מעניש רשויות שמצליחות ומצד שני אני מצ'פר את הרשויות החלשות שטוב להן עם זה, כך שבעצם אני מנציח את התלות, מנציח את המצב של רשויות חזקות וחלשות.

יצחק חזן: אמרתי שאולי זו אפליה מתקנת, אולי אם עכשיו נבוא ונעשה סדר בדברים, זה ישנה את המצב.

יצחק חזן: אם לדוגמא מחר נגיד שהרשויות החזקות ישתתפו בשלושים אחוזים והרשויות החלשות ישתתפו בעשרים אחוזים, כך אני שומר על התקציב ולא משנה אותו אלא עושה ויסות פנימי בהשתתפות.

יצחק חזן: כך אני עושה אפליה מתקנת כאשר במשך השנים אני מקווה שהרשות המקומית החלשה תעלה על דרך המלך ואז היא גם תהיה כמו כולן.

יצחק חזן: בנושא הזה הרבה גורמים בכירים מרימים גבה, כולל הרשויות המקומיות החזקות ששואלות מה פתאום ולמה הן צריכות לממן את הרשויות החלשות.

יצחק חזן: בתחילת השנה הבאה אני מקווה להקים ועדה שתבדוק את העומס בכוח אדם ותמליץ על תקני כוח אדם הנדרשים לפי הצרכים האמיתיים.

יצחק חזן: לדוגמה, יכול להיות שבתחום ילדים אולי צריך הסטה של התקנים ואז ממילא ברגע שאתה מעסיק יותר כוח-אדם מקצועי בתחום של ילדים, יכול להיות שהתקציב שיידרש לכך יקטן כי ברגע שאתה מטפל נכון יותר על-ידי כוח אדם נכון, הנזקים שנוצרים בהמשך הם קטנים יותר.

יצחק חזן: מבחינתנו אנחנו עושים את המרב ונמשיך לעשות את המרב.

יצחק חזן: אנחנו לא שוקטים על שמרינו, לא ישנים ולא נחים כדי בסופו של דבר נבוא ונשיג כמה שיותר תקציבים שייתנו מענה לצרכים ההולכים וגדלים.

יצחק חזן: אין מה לעשות, האוכלוסייה גדלה והצרכים גדלים אבל התקציב קטן יותר לעומת הצרכים האמיתיים שאנחנו רואים.

יצחק חזן: מאידך יש לנו בעיה - וכאן אני מסתכל על זה בכובע של האוצר - כאשר היום תקציב הביטחון נוגס באופן משמעותי ביותר בתקציבים האחרים ולכן לאוצר יש בעיה לבוא ולתת כמה שאפשר.

יצחק חזן: יש לי הרבה מאוד פרוייקטים של עמותות שונות שלצערי הרב אני לא רואה את ההמשכיות של פעולתן, אבל אנחנו צריכים לעשות את המרב ואנחנו נעשה זאת.

יצחק חזן: יש לי פה תמונה של התקציבים, חלוקה של תקציבים לילדים בסיכון והחלוקה היא חלוקה מסודרת של מה שהיה בשנת 2001 ואפשר לראות שבעצם התקציב שומר על ערכו בשנת 2002.

יצחק חזן: זה כולל שירות ילד ונוער, מפגרים, אוטיסטים, נכים וכולי.

יצחק חזן: יש לי חלוקה מסודרת של מספר ילדים והתקציב.

חיים פוזנר: התקציב חסר.

חיים פוזנר: זאת אומרת, הבעיה היא לא כל כך הגירעונות של הרשויות המקומיות.

חיים פוזנר: אם הרשויות המקומיות בעבר היו יכולות לעשות גירעונות ולא פגעו בשירות, מבחינת השירותים לילדים זה לא היה רע.

חיים פוזנר: זאת אומרת, הייתה בעיה ביחסים בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי.

חיים פוזנר: היום הרשויות המקומיות ברוב המקומות במסגרת המכסות וההקצאות שלנו ממצות את הכל.

חיים פוזנר: היה מקרה נדיר אחד בנתיבות, אז לא נתנו להם.

חיים פוזנר: הם רצו להחזיר ואנחנו חייבנו את הרשות לקלוט את הילדים.

חיים פוזנר: בסך הכל במסגרת המכסות והתקנים הקיימים הרשויות ממצות והבעיה היא שהן כמעט לא חורגות כאשר היום אין חריגות והמשמעות היא שבעצם המדינה צריכה להביא את חלקה, בשלב זה את ה75- אחוזים, ואם היא לא מביאה, יש פגיעה גדולה בשירותים.

חיים פוזנר: כפי שאמר המנכ"ל אנחנו ביקשנו תוספות תקציב לשירותים בקהילה, מועדוניות, מרכזי הורים-ילדים, מרכזי קשר, פעולות פנימייתיות ופעולות אחרות לילדים, אבל כרגע אין תוספת והדבר הוא באמת קריטי.

חיים פוזנר: אני אסביר את טענת הממשלה לגבי הסיווג של רשויות מקומיות וחלשות.

חיים פוזנר: הממשלה אומרת שמשרד הפנים הוא שעוסק בנושא הזה של הבחנה בין הרשויות באמצעות המענק המשלים והנוסחאות שלו, אבל זה נושא פתוח ונמצא כרגע בבדיקה.

חיים פוזנר: לגבי מעונות יום.

חיים פוזנר: יש לי כאן דיווח עד ספטמבר, אבל כפי שאמרה יושבת-הראש בפתיחה הנתון הוא לא משמעותי כי התקציב בעצם שוחרר לידיעת הציבור בסוף מרץ.

חיים פוזנר: עד סוף מרץ, לפי הוראות החשב פעלנו לפי מתכונת תקציב שנה שעברה.

חיים פוזנר: באפריל נודע לרשויות המקומיות שיש תוספת כאשר חודש אפריל מהווה אמצע שנת תקציב וסוף שנת לימודים, ולכן בעצם לא היה מיצוי של הנושא הזה.

חיים פוזנר: אני מניח שב1- בינואר 2002 נראה מיצוי מלא.

חיים פוזנר: דרך אגב, כך קורה לגבי כל תוספת שמגיעה עכשיו לרשויות המקומיות.

חיים פוזנר: בגלל המצב בו נתונות הרשויות המקומיות, כל תקציב – ואני לא מדבר על תקציב חדש לגמרי – ואפילו הגדלה פתאומית של תקציב לרשויות המקומיות, רוב הרשויות המקומיות, בגלל שזה לא אושר להן במסגרת התקציב בתחילת השנה, יתחילו למצות את התקציב מתחילת שנת התקציב הבאה, כי לפעמים הן לא רוצות לפתוח את מסגרת התקציב ועל זה יש להוסיף את הגעיות של הגירעונות.

חיים פוזנר: זאת אומרת, חשוב מאוד לעבוד בצורה מתוכננת עם תקציב מתחילת שנה כאשר הרשויות רואות ומתכננות.

חיים פוזנר: תוספות באמצע השנה לא תמיד מגיעות למיצוי באותה שנת תקציב אלא בתקציב של השנה הבאה.

תמר גוז'נסקי: קיבלתי את הדיווח הזה בספטמבר ולכן זו בעיה, אבל רציתי לדעת האם בעיריית טייבה היו 57 מכסות, כתוב פה הקצבה חודשית בספטמבר.

תמר גוז'נסקי: כמה היה בשנה שעברה?

תמר גוז'נסקי: כי אחרת איך אני יודעת אם זה גדל בטייבה או גדל ברעננה?

תמר גוז'נסקי: אני שואלת למי חולקו אלף המכסות האלה ואת השאלה הזו אני מפנה כבר מחודש אפריל.

תמר גוז'נסקי: אני שואלת מה אתם עושים עם אלף המכסות, איך חילקתם אותן, לפי איזה עקרונות, לפי מי שהכי זקוק או לפי המבנה הקודם?

תמר גוז'נסקי: אני למשל יודעת על מעון יום שפועל בעכו העתיקה.

תמר גוז'נסקי: בשנה שעברה, לקראת ספטמבר 2001, הם קיבלו, אם אני לא טועה, 15 מכסות של ילדי רווחה.

תמר גוז'נסקי: לקראת ספטמבר הזה הודיעו שיש להם שתי מכסות.

תמר גוז'נסקי: אם נוספו אלף מכסות בארץ, למה צריך לקצץ במכסות?

תמר גוז'נסקי: מחודש אפריל אני לא מקבלת תשובה למה לא הזכרתם את אלף המכסות בתוכנית של המשרד ולפי איזה עקרונות חולקו אלף המכסות, מי קיבל אותן ולמה.

קלרה פלדמן: יחד עם זאת יש לנו מתכונת של קשר בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי אבל מזה שנה לא קיימנו מפגש.

קלרה פלדמן: בדרך כלל כל ההסדרים התקציביים וכל המשא ומתן וגם המידע לגבי מה הולך להיות, מה אנחנו צריכים לקבל, מה אנחנו מעדיפים ומה הם סדרי העדיפויות נקבעים בוועדה הזאת.

קלרה פלדמן: יש גם הסכם רב-שנתי בינינו ששום הנחיה לרשויות המקומיות לא תצא בלי לעבור את הוועדה הזאת.

קלרה פלדמן: היו לנו סדרי עבודה אבל לצערי הוועדה הזו לא מקיימת מפגשים.

קלרה פלדמן: המשא ומתן מול כל רשות בצורה בודדת לא היה מקובל בעבר.

קלרה פלדמן: קיימנו את המפגשים בצורה מסודרת ומה שסוכם הועבר לרשויות המקומיות כך שלא כל רשות באופן פרטני באה עם הבעיות האישיות שלה.

קלרה פלדמן: לגבי התקצוב של ה25- אחוזים וה75- אחוזים.

קלרה פלדמן: מכיוון שאני נמצאת הרבה מאוד שנים בתוך המערכת הזאת, אני רוצה להזכיר גם לחברים שלי מהמשרד שהנושא של 75-25 לא היה תמיד אותו היחס, כך שלא מדובר על עשרות שנים.

קלרה פלדמן: הנושא של פנימיות לילדים, שזה אחד הנושאים הכבדים של הרשויות המקומיות, עד לפני משהו כמו 13-12 שנים היה מאה אחוז על-חשבון משרד העבודה והרווחה.

קלרה פלדמן: בלי שום הסדר בסופו של דבר הנושא הזה הועבר לתקצוב של 75-25 והרשויות המקומיות כנראה נתנו את הסכמתן לכך.

קלרה פלדמן: לא הייתי אז בוועדות התיאום, אבל הן נתנו את הסכמתן כדי להגדיל את התקציבים בסעיפים האחרים.

קלרה פלדמן: זה אומר שדברים כאלה ניתנים לשינוי, אם קשה לרשויות היום לממן.

קלרה פלדמן: אני בודקת לאורך כל השנה את ההוצאות של הרשויות.

קלרה פלדמן: אם הרשויות המקומיות מקבלות את ההודעה על המסגרת התקציבית שלהן בראשית השנה, גם הרשויות החלשות מימנו את ה25- אחוזים.

קלרה פלדמן: הבעיה נוצרת כאשר משרד העבודה והרווחה באמצע השנה או בסוף השנה נותן איזושהי תוספת ולוקח כמובן מאליו שלרשות המקומית יש את ה25- אחוזים כאשר שוכחים שגם הרשות המקומית צריכה לעבוד במסגרת חוק והיא צריכה לקבל אישור תקציב והיא לא יכולה לשנות את המבנה התקציבי שלה באמצע השנה.

קלרה פלדמן: היה בינינו הסכם עם המשרד שכל תקציב שניתן באמצע השנה, במיוחד לנושאים חדשים, ניתן במאה אחוז על-חשבון המשרד כי לרשויות המקומיות אין את ה25- אחוזים וזה בלי להתייחס למצוקה מאוד קשה בה נמצאות היום הרשויות המקומיות.

קלרה פלדמן: גם במצבים אחרים אין להן אפשרות לתת את ה25- אחוזים.

קלרה פלדמן: אני מברכת מאוד על הקמת ועדת סל שירותי חובה לרשויות המקומיות שזה נושא מאוד מרכזי וחשוב, אבל הוועדה לא מתכנסת.

קלרה פלדמן: נפגשנו פעם אחת ומאז לא נפגשנו.

קלרה פלדמן: באשר לקריטריונים לחלוקת התקציב אני רוצה לשים דגש על עמדת השלטון המקומי.

קלרה פלדמן: השתתפנו בוועדה שעשתה עבודה מאוד יסודית ומקצועית, אבל בישיבתה הראשונה של הוועדה אמרנו, ואנחנו ממשיכים לומר, שהבעיה הנוספת בוועדת הקריטריונים שלא נפתרה היא גובה המכסות ומצבת כוח-האדם שעומד לרשותנו.

קלרה פלדמן: אם אנחנו מחלקים את אותו מצבת כוח-אדם, כלומר שאין שינוי, בעצם גם ברשויות החזקות כביכול או אלה שיש להן כוח אדם, אנחנו נצטרך להוריד להן ואין ממה להוריד ולאחרים נצטרך להוסיף ובסופו של דבר אנחנו זורים חול בעיניים מבלי לפתור את הבעיה באופן אמיתי.

קלרה פלדמן: יש הסכם והסכמה בינינו, בין המשרד לבין הרשויות המקומיות, שחסרים לפחות 900 עובדים סוציאלים ובנושא הזה אין בינינו ויכוח.

קלרה פלדמן: לנושא הילדים.

קלרה פלדמן: למרות מה שחיים פוזנר אומר, עדיין יש גירעונות מאוד גדולים לרשויות המקומיות וממעט הפרטים שיש ברשותנו – כי מחודש אוגוסט לא קיבלנו כל מידע ואנחנו לא יודעים מה קורה – אנחנו יודעים שבכל אותם הסעיפים שהיושבת-ראש הזכירה הרשויות כבר הוציאו מאה אחוז מתקציבן השנתי וזאת במשך חצי שנה.

קלרה פלדמן: כך שהרשויות כן נכנסות לגירעונות והשאלה עד מתי ועד כמה אפשר למשוך את הנושא.

קלרה פלדמן: היום ההשתתפות היא לא 75-25 אחוזים אלא זה מינימום 60-40 אחוזים ויש רשויות חזקות שם הולכים על כמעט חמישים אחוזים כשהרשויות החלשות הולכות על שלושים אחוזים.

קלרה פלדמן: כך שזה לא 25 ו75- אחוזים.

קלרה פלדמן: לגבי המועדים והעיתוי בו אנחנו מקבלים את התקציבים.

קלרה פלדמן: ראשית, אנחנו לא מקבלים את אישורי התקציב בראשית השנה אלא מקבלים אותם טיפין טיפין ולא תמיד זה מדויק.

קלרה פלדמן: אני לא מתייחסת לנושא של הילדים בפנימיות שכנראה אלף המכסות נכנסו לבסיס התקציב של שנת 2002, אבל הרבה מאוד תוספות שאנחנו מקבלים בסוף השנה, בראשית השנה אנחנו מוצאים את עצמנו באותו מצב בו היינו שנה קודמת כשהבסיס הוא אותו בסיס.

קלרה פלדמן: לא התייחסתי לנושא הילדים בפנימיות שנכנס לבסיס התקציב.

קלרה פלדמן: זה שמכסים לרשויות את הגירעונות בסוף השנה, אני רוצה לומר שבמשך השנה נכנסים לכיסן ומחייבים את הרשויות המקומיות בתשלום של מאה אחוזים על החריגה שלהן.

קלרה פלדמן: אני רוצה להסביר אבסורד שאירע השנה.

קלרה פלדמן: היו שביתות וכל המערכות היו משותקות אבל ראה זה פלא, המשרד כן מצא אפשרות לחייב את הרשויות המקומיות בחודש נובמבר.

קלרה פלדמן: אני מנסה לומר שיש בעיה מאוד רצינית קודם כל בנושא התקציב.

קלרה פלדמן: חסרים לנו תקציבים.

קלרה פלדמן: אני בטוחה שיש בינינו הסכמה על כך, אבל אתם לא עובדים אתנו כדי להילחם על תוספות התקציב ואנחנו שותפים אמיתיים שלכם וצריכים לעבוד ביחד.

קלרה פלדמן: כל סעיף וסעיף שהועלה כאן אפשר לספר עליו סיפור קורע לב ולומר מה קורה כשהתקציבים האלה לא נמצאים ברשויות המקומיות.

קלרה פלדמן: מערכת העבודה המשותפת, מערכת הקשר, פגומה והדבר הזה פוגע בנו לא בגלל הכבוד אלא פוגע ברשויות המקומיות בנושא של מידע.

קלרה פלדמן: אם יש דברים שאמרנו שאנחנו לא לוקחים על עצמנו, אי-אפשר ללכת לרשות המקומית הבודדת ולומר לה שלה יש בעיות של נפגעי נפש או משהו כזה ולכן ניתן לך כסף וכך לעקוף את כל המערכת.

יצחק קדמן: עכשיו אנחנו באים ואומרים שמבחינתנו גבעתיים, רעננה והוד השרון – ואני לא יודע עוד מי נמצא באשכולות העליונים – שווים לירוחם, לשלומי, לרהט ומי שנמצא באשכול הנמוך.

יצחק קדמן: המצב הזה הוא אבסורד והוא לא שוויוני.

יצחק קדמן: הדבר הוא הרבה יותר גרוע ממה שתואר כאן.

יצחק קדמן: אם כמו שאמר המנכ"ל יש רשות מקומית שאומרת שאין לה גם את ה25- אחוזים, וכמו שאמרה היושבת-ראש לא אומרים לה שלפחות תיקח את ה75- אחוזים, אז באים בצדק ממשרד האוצר ואומרים שיש מכסות לא מנוצלות.

יצחק קדמן: משרד הרווחה ממהר לנווט את זה לפני שהאוצר ייקח את המכסות מאחר שלא ניצלו אותן ומעביר אותן לישובים שכן יכולים לממן אותן.

יצחק קדמן: יוצא שנתיבות מסבסדת את גבעתיים.

יצחק קדמן: זה עולם הפוך לחלוטין.

יצחק קדמן: אם אומר משרד ראש-הממשלה שזה משתווה – וזה לא משתווה – על-ידי מענקי משרד הפנים, אז אני לא מבין מה איכפת להם.

יצחק קדמן: אם זה יוצא מתקציב משרד הפנים זה אומר שיש כסף, אבל מה קורה במענק משרד הפנים?

יצחק קדמן: הוא לא צבוע, הוא לא ילך לילדים בפנימיות כי לרשות המקומית יש צרכים וחובות.

יצחק קדמן: נכון אמרה קלרה שהחלוקה היא לא מקדמת דנא ולא קיבלנו מסורת מאבותינו הקדושים שחייבת להיות חלוקה כזאת ואני שואל למה לא לעשות חלוקה דיפרנציאלית.

אסתר לובוחינסקי: התופעה הזו היא אחד מעקבי אכילס בעבודה עם הילדים בפנימיות.

אסתר לובוחינסקי: אם בעבר חשבו שצריך להרחיק ילד מהבית ושיתרחק כמה שיותר מהבית הנורא והאיום הזה, היום יודעים שצריך לעבוד עם המשפחה ואכן לפחות שמונים אחוזים מהילדים שהוצאו מהבית יכולים להיות באותו ישוב שם נמצאת המשפחה להם.

אסתר לובוחינסקי: יש ילדים שמורחקים, הם נוסעים מרחקים מאוד גדולים, והם לבד בדרכים במשך שעות ארוכות.

אסתר לובוחינסקי: יש פנימיות שעושות מאמצים להביא את הילדים בחברת מישהו, אבל יש פנימיות שהילדים עולים על אוטובוס, נוסעים ומחליפים בדרך אוטובוסים.

אסתר לובוחינסקי: יש השלכות נוספות של אי-השתייכות.

אסתר לובוחינסקי: משרד החינוך עובד באמצעות הרשויות המקומיות ואז כל מה שנמצא במשרד החינוך, בקושי מגיע לפנימיות ואת זה דבורה יודעת.

אסתר לובוחינסקי: בתי ספר מוכרים אינם רשומים בפנימיות טיפוליות ולא שייכים לאף רשות.

אסתר לובוחינסקי: לגבי המכסות.

אסתר לובוחינסקי: הבעיה החמורה היא מכסות לפנימיות טיפוליות וכולם יודעים את זה.

אסתר לובוחינסקי: אני מדברת על פנימיות טיפוליות ולא על פנימיות חינוכיות.

אסתר לובוחינסקי: אין מסגרות ואין מי שיקים אותן וכאן מוכרחים לשנס מותניים וגם השלטון המקומי צריך להשתתף.

אסתר לובוחינסקי: קלרה יודעת שעשינו ניסיונות ליצור קשר עם השלטון המקומי, אבל לא רוצים אפילו לשבת אתנו ואומרים שזה לא נושא שלהן.

אסתר לובוחינסקי: לגבי ילדים שמוצאים מהבית.

אסתר לובוחינסקי: רק עכשיו שמעתי על פנימייה בירושלים שהכניסו לשם ילדים בתחילת השנה, אבל כעבור חודש – עד שהם התרגלו למקום - הוציאו אותם משום שהסתבר שאין מכסות.

מרים דידי: נקודה נוספת שהייתי רוצה להתייחס אליה והיא הוזכרה כאן - נושא כוח אדם.

מרים דידי: זה לא סוד שבאזור הדרום בעיקר קיים קושי מאוד רציני להשיג עובדים סוציאלים כי עובדים סוציאלים לא רוצים לעבוד במחלקות רווחה כי זה עומס אדיר, זה מאתיים תיקים לכל עובד סוציאלי, אלה מקרים של כיבוי שריפה וכולי.

מרים דידי: בנוסף לזה באזור שלנו כמעט ולא ניתן להשיג פקידי סעד, כך שכבר חצי שנה אני ללא פקידת סעד כיוון שפקידת הסעד שהייתה הרימה ידיים ואמרה שהיא כבר לא יכולה לעבוד במסות הגדולות שיש באזור שלנו.

חוה שחק: כשעיריית באר-שבע לא חשבה שהיא צריכה להיות בתוכנית הבראה למרות שמצבה היה מאוד קשה, העירייה הייתה רחבת לב ואפשרה להוציא את הכספים.

חוה שחק: המשרד החזיר חלק מהכספים בסוף השנה וקיזז חלק מהחובות וחלק מהכספים העירייה לקחה על עצמה.

חוה שחק: עיריית באר-שבע כרגע בתוכנית הבראה מאוד קשה שמתבטאת גם בקיצוץ כוח אדם , כל המשרות שהיו מאה אחוז רשות קוצצו, אנחנו מיישרים קו, כבר שנה וחצי אנחנו מיישרים קו, עובד יוצא ובמקומו לא נכנס עובד אחר, יש לנו עדיין שמונה תקנים של מאה אחוז עירייה שאנחנו מיישרים ובמסגרת הקצאת התקנים החדשה קיבלנו עכשיו שלושה תקנים.

חוה שחק: המצב הוא כזה שאם לעובד היו מאתיים תיקים, היום יש לו 300 תיקים.

חוה שחק: אני מדברת על מעמסת כוח האדם, על השחיקה של העובדים, על חוסר יכולת לאתר עובדים ואנחנו בעיר גדולה.

חוה שחק: שלושה שבועות אנחנו מפרסמים מודעה לעובד סוציאלי בלשכה אבל אף מועמד אחד לא הגיש מועמדות.

חוה שחק: עובדים יוצאים ועובדים לא נכנסים.

חוה שחק: גם אם יש לנו תקן פנוי, אנחנו לא יכולים לאייש אותו.

חוה שחק: העירייה אומרת לנו שנסגור שירותים, שנסגור מועדוניות, כי העירייה לא תממן יותר.

חוה שחק: אני חושבת שהעירייה לא יכולה לקחת על עצמה לסגור את השירותים.

חוה שחק: אני חושבת שצעדנו עשרים שנה קדימה אבל אנחנו הולכים לצעוד עשרים שנה אחורה והילדים האלה או שיישארו ברחוב או שאחר-כך בגלל סוג המצוקה נוציא אותם לפנימיות.

ברוריה כץ: אני רוצה להתייחס לנתון שהוא הכי חריף בעיני וזה נושא חוק הנוער, פקידי סעד לחוק הנוער.

ברוריה כץ: משרד העבודה והרווחה מממן לנו אם אינני טועה כ11- משרות פקידי סעד לחוק הנוער ובעיר תל-אביב פועלים 36 או 37 פקידי סעד לחוק נוער.

ברוריה כץ: כולם מדברים על ילדים בסכנה וכל פעם מתפוצצים כל מיני אירועים וכל מיני מקרים בעיתונות, אבל לא יעלה על הדעת שלפחות את הנושא הזה המשרד לא יכסה במאה אחוזים בכל הארץ ואני לא מדברת רק על תל-אביב בהיבט הזה.

ברוריה כץ: הנושא של סל שירותים לילדים בסיכון, החוק והוועדה הגדולה בראשות השופטת רוט-לוי כבר רצה ופועלת שנים רבות, ואכן יפה מאוד שמחוקקים ואכן החקיקה המודרנית חשובה מאוד אבל לא יעזור אם מחוקקים אם אין את סל התקציב שצמוד לחקיקה החדשה.

ברוריה כץ: הרבה שנים אנחנו מדברים על הנושא הזה אבל הוא לא מתקדם ולא משתנה.

ריקי בנישי: בנוגע למעונות.

ריקי בנישי: בשנה שעברה היו לנו משהו כמו מאתיים מכסות כולל מכסות למעון הרב-תכליתי.

ריקי בנישי: יש מעון רב-תכליתי אחד שפועל ברמלה.

ריקי בנישי: היו לנו 160 מכסות רגילות ועוד 40 מכסות למעון הרב-תכליתי.

ריקי בנישי: ביוני קיבלנו אינפורמציה שהמעון הרב-תכליתי מבחינת הסעיף התקציבי נכנס לתוך מעון רגיל ואז קיבלנו 175 מכסות כולל מעון רב-תכליתי.

ריקי בנישי: זאת אומרת, מבחינתנו אפילו נוצר קיצוץ.

ריקי בנישי: בפועל אם אנחנו מוסיפים את הארבעים שקיבלנו עכשיו, אנחנו לא יכולים לנצל אותם עכשיו אלא המכסה תנוצל רק ב2002-.

ריקי בנישי: בקטע של הטיפול הנקודתי אני יכולה לומר שרמלה לפחות נכללת בין הערים שבטיפול הנקודתי ובתחום זה קיבלנו מעון רב-תכליתי חדש.

ריקי בנישי: יש משהו אחד שאני חייבת לומר.

ריקי בנישי: אני גם מנהלת את היחידה לנערה במצוקה והמצוקה שלנו בתחום שילוב נערות במצוקה במסגרות כמו צופיה ומסילה היא בלתי אפשרית.

ריקי בנישי: יש לי נערות בסיכון ברמה מאוד מאוד גבוהה שפשוט משוטטות ברחובות במצבי סיכון של זנות, נערות בנות 13-12, מצבים נורא קשים של נערות אתיופיות ואין לי יכולת לשלב אותן במסגרות האלה ואני בהמתנה חצי שנה עד שנה.

ריקי בנישי: יש לי נערה שהוצא צו בית-משפט אבל אני מחכה עשרה חודשים.

ריקי בנישי: זאת אומרת, אני קוראת כאן קריאה בנושא.

דבורה מרחבי: לכל המועדוניות האלה שותף משרד החינוך בכספים הרבה יותר גדולים מזה של משרד העבודה והרווחה.

דבורה מרחבי: כלומר, הוא בעצם שותף בכיר והוא זה שנותן את רוב הכסף כאשר משרד העבודה והרווחה נותן חלק הרבה יותר קטן של הכסף שגם ממנו מנוצל חלק לא קטן, מהחלק של משרד העבודה והרווחה, לעובדים סוציאלים.

דבורה מרחבי: ברור מאוד למה קשה למצוא עובדים סוציאלים ברשויות.

דבורה מרחבי: הם באמת עובדים תחת נטל לא נורמלי שאי-אפשר לעמוד בו.

דבורה מרחבי: אני חושבת שחוץ מהעניין של השכר והעומס יש פה עוד משהו שחשוב שחיים פוזנר ישמע.

דבורה מרחבי: בהכשרתי ובעבודתי אני עובדת סוציאלית.

דבורה מרחבי: מצד אחד לעובד יש מאתיים תיקים בהם הוא מטפל, מצד שני כן פתחו פתחים קטנים כמו מועדוניות, כמו מעונות רב-תכליתיים וכולי ואלה נותנים לעובדים עבודה בנחת, טיפולית, עבודה מסוג אחר לגמרי מאשר העבודה עם מאתיים התיקים.

דבורה מרחבי: אני חושבת שכך יוצרים מעין תחרות.

דבורה מרחבי: עוד מילה לנושא המועדוניות.

דבורה מרחבי: מדברים כל הזמן על המצוקה של הרשויות המקומיות בנושא מועדוניות.

דבורה מרחבי: זה נכון ש25- אחוזים שהם צריכים להשתתף הם יותר מ25- אחוזים והרבה פעמים זה פוגע באיכות כוח האדם שלוקחים בסופו של דבר עליו יקום ותיפול מועדונית.

דבורה מרחבי: אם יש מדריכה ואם בית טובות, זה בית חם.

דבורה מרחבי: אם יש אם בית ומדריכה ברמה ב', ככה זה נראה והרשויות פוחדות לקחת אנשים.

דבורה מרחבי: יש מקומות שפיטרו מדריכות שהיה להן תואר אקדמאי, שצברו עשרים שנות ותק וניסיון ולקחו ילדונת, בוגרת סמינר, היא מורה מוסמכת או מורה בכירה אבל אין לה מושג איך לעבוד עם ילדים מהסוג הזה.

דבורה מרחבי: בניגוד לדברים הטובים שאמר מייק נפתלי על הרשויות המקומיות, אני מוכרחה לומר שבבדיקה שלנו בנושא מועדוניות רואים שנדבק הרבה כסף לצינורות ברשויות המקומיות.

דבורה מרחבי: כל נושא ההפרטה שהולך וגדל והלקיחה של עמותות, הדקורות הן על-חשבון הטיפול בילדים.

דבורה מרחבי: משרד החינוך עושה מאמץ אדיר בתחום הזה, אבל נכון שצריך לעשות יותר וזה לא סוד שאני גם דורשת מהמשרד יותר.

דבורה מרחבי: לבסוף אני רוצה לומר משהו בקצת ציניות.

דבורה מרחבי: מול ה900- עובדים סוציאלים שחסרים, חסרים גם 750 קציני ביקור סדיר ואני מתחילה לחשוב שזה מאוד נוח למדינה.

דבורה מרחבי: כמה שיהיו יותר קציני ביקור סדיר וכמה יהיו יותר עובדים סוציאלים, ידעו את האמת כי תאמינו לי שהמועדוניות זה יופי של פרוייקט אבל הוא לא במקום פנימייה לילד שנזקק ממש לפנימייה וצריך להזכיר את זה ולהבהיר את זה.

דבורה מרחבי: יש ילדים שהמועדונית עבורם היא אקמול.

דבורה מרחבי: אני מפקחת ארצית על מועדוניות, אני פיתחתי את הכלי הזה ואני חושבת שהוא כלי נהדר, אבל אני יודעת טוב מאוד למי הוא לא נותן מענה ויש הרבה ילדים במועדוניות שהיו צריכים להיות בפנימיות ואז יכולנו לתת יותר שירותים לאוכלוסייה שהמועדונית היא הפתרון הנאות עבורה.

דבורה מרחבי: המועדוניות מסתיימות בגיל צעיר.

דבורה מרחבי: את הילדים הפרטיים שלנו, כולנו מלווים עם הבננה גם עד גיל שלושים כשהם סטודנטים אבל ילד שבא ממשפחה ממנה הוא בא, בגיל 11-10 אומרים שעכשיו הוא כבר קיבל ארבע שנים התערבות טיפולית ועכשיו הוא כבר לא צריך יותר, הוא עצמאי ולכן נקבל את הקטנים יותר.

דבורה מרחבי: ההתערבות היא לא התערבות פסיכיאטרית, ההתערבות היא התערבות.

דבורה מרחבי: מה רוצים הילדים במועדונית?

דבורה מרחבי: משהו שמשלים בית עם אוריינטציה טיפולית.

דבורה מרחבי: הילדים שלי בגיל 11 עוד לא עמדו על הרגליים ואני עוד רודפת אחרי בני בן ה28- עם הבננה וכולנו כך, אבל לילדים של מישהו אחר זה מספיק, הוא כבר קיבל ארבע-חמש שנים ארוחת צהרים חמה כל יום, מישהו שיעזור לו בהכנת שיעורי בית, מישהו שישמע את המצוקות שלו וקצת העשרות וזה כאשר הילדים של כולנו הולכים לחוגים הכי טובים בעולם.

יצחק חזן: פן שני הוא הקטע מול האוצר וכאן אני מבקש את הסיוע של חברת הכנסת גוז'נסקי כדי שהאוצר יבין שמדובר פה במצוקות אמיתיות ולא מדברים פה על שמנת אלא על הבשר החי ולכן הדברים האלה הם משמעותיים.

יצחק חזן: לגבי כל הסיפור של דיווחים.

יצחק חזן: אני רואה פה מכניזם אחד שנבע מזה שיצאנו בשנת 2001 מאוחר מדי מבחינת התקציב.

יצחק חזן: לדעתי זה גם גרם לכל הפיגור במידע, פיגור בהתארגנות, בהיערכות וכולי.

יצחק חזן: אנחנו הדקורה של משרד החינוך מבחינת התקציב.

יצחק חזן: אנחנו 16 אחוזים מתקציב משרד החינוך.

יצחק חזן: עם כל הכבוד, אנחנו היום למעשה מטפלים בנוער הנושר וזה ידוע.

יצחק חזן: ברגע שנוער נושר, הוא מגיע אלינו, אם זה לחניכות, אם זה לחסות הנוער, אם זה למפתנים או לדברים אחרים.

יצחק חזן: הזכירו כאן את מעון צופיה ומסילה, שגם זו סוגייה בעייתית.

יצחק חזן: ביקשנו להרחיב את מעון צופיה כי כרגע לצערנו הרב בגלל חוסר מקומות אנחנו לא מכניסים אפילו מזרונים כדי שהנערות יהיו בתוך המרחבים המוגנים האלה.

יצחק חזן: ביקשנו להגדיל את המכסות, אבל המשמעות היא גם להגדיל את הבינוי.

יצחק חזן: במסגרת האופציות להרחבת הבינוי ביקשנו גם סיוע בתקציבים אחרים.

יצחק חזן: פנינו למפעל הפיס, אבל לא נענינו.

יצחק חזן: מפעל הפיס אומר שהוא עובד מול הרשות המקומית והרשות המקומית אומרת שיש לה סדרי עדיפויות כאלה ואחרים.

יצחק חזן: זאת אומרת שגם כאשר אנחנו פונים לרשויות המקומיות בהיבט התקציבי לגבי סיוע לפיתוחים של כל מיני דברים, לצערנו אנחנו לא נענים.

יצחק חזן: שכר עובדים הסוציאלים הוא שכר נמוך.

יצחק חזן: לצערי הרב אותה בעיה קיימת גם לגבי שכר עובדי מדינה כאשר יש עובדי מדינה רבים שמשתכרים 3,200 שקלים בחודש והם עובדים יום ולילה.

יצחק חזן: אני לא רוצה להיכנס לספרים של הרשויות המקומיות, אבל כמו שמשרד האוצר נכנס לספרים שלי ואומרים לי להוריד מפה ולקחת משם, אולי צריך לראות איך אנחנו מסייעים לאותם עובדים סוציאלים ואולי צריך לשקול לעבוד עם עובדי סמך מקצועיים.

יצחק חזן: כלומר, להרחיב את היכולת ואת הסמכות של עובדי סמך מקצועיים כי השכר שלהם יותר נמוך והכשרתם יותר נמוכה.

יצחק חזן: הדברים כאן הם מורכבים.

יצחק חזן: מבחינתנו – גם השר וגם הנהלת המשרד – נעשה את המאמצים כדי לראות איך אנחנו מתייעלים פנימית, ולא בכדי הקמתי את הוועדה הזאת, ואני מבקש בעניין הזה של הוועדה סיוע של היושב-ראש כדי לחשוב לגבי שינוי החלוקה כי זה לדעתי אחד מהמוקדים הבעייתיים שצריך לטפל בהם.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה להודות לך אדוני המנכ"ל שבימים עמוסים אלה מצאת לנכון לבוא לישיבת הוועדה.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה לומר שהזעקות חוזרות בתחומים שונים.

תמר גוז'נסקי: בעיריית לוד בדיון אחר סיפר ראש העיר הממונה שכשהוא בא לעירייה הוא גילה שחסרים בכיתות שולחנות וכיסאות.

תמר גוז'נסקי: הוא הגיע לעיר והסתבר לו שהדבר הראשון שהוא צריך לקנות זה שולחנות וכיסאות לבית הספר כדי שילדים ישבו ליד שולחן ויהיה להם כיסא.

תמר גוז'נסקי: אני מספרת את זה כדי להראות שלפעמים אנחנו לא יודעים עד כמה הדברים האלמנטריים – לא תוספות ומותרות – לא קיימים.

תמר גוז'נסקי: כמה דברים לגבי הדברים שנאמרו כאן.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שההצעה לגבי צורת השתתפות דיפרנציאלית של רשויות מקומיות במימון שירותי הרווחה הוא דבר חיוני.

תמר גוז'נסקי: עקרונית אנחנו כמובן בעד הגדלה כללית של התקציב, אבל במקום שבו רשויות מקומיות לא יכולות לספק שירותים מינימליים בשל הגירעונות שלהם וכולי, אנחנו רוצים שההתייחסות של המשרד תהיה בדומה לצרכים אחרים.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה לומר שבהרבה מאוד משרדים, כולל במשרד החינוך ובמשרדים אחרים, אין התייחסות שווה לכל הרשויות המקומיות.

תמר גוז'נסקי: האם במשרד החינוך לא קיים המושג הבעייתי כשלעצמו אבל עם הרעיון של טעוני טיפוח?

תמר גוז'נסקי: כלומר, איזה שהן קבוצות אוכלוסייה שחייבים להעביר להן יותר תקציבים בגלל נימוקים אשר יהיו?

תמר גוז'נסקי: אותו דבר אני חושבת גם פה, הנושא הזה הוא חשוב.

תמר גוז'נסקי: אנחנו נעביר מכתב ברוח זו למשרד האוצר ולמשרד ראש-הממשלה.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שצריך לחדש ולהדק את הקשר עם מרכז השלטון המקומי וחשוב שיהיו פגישות וחשוב שתקבעו מדיניות.

תמר גוז'נסקי: החשש שלי הוא שאם אדוני המנכ"ל יצטרך לטפל ב170- רשויות מקומיות, לא יהיה לך זמן לשום דבר אחר.

תמר גוז'נסקי: מי יגיע אליך ומי לא, אתה יודע שזה שרירותי.

תמר גוז'נסקי: אם אתה תפתור את הבעיה של א' כי הוא הגיע אליך ולא תפתור את הבעיה של ב' כי הוא לא הגיע אליך, תהיה פה בעיה.

תמר גוז'נסקי: לכן הראייה הכוללת היא דבר מאוד מאוד חשוב.

תמר גוז'נסקי: לגבי סל השירותים.

תמר גוז'נסקי: עומדת אחרי קריאה ראשונה ולפני קריאה שנייה ושלישית הצעת חוק ילדים בסיכון שהיא הצעת חוק שלא באה לפתור את כל הנושא הכללי של סל השירותים אבל לפחות סל שירותים לילדים בסיכון.

תמר גוז'נסקי: אנחנו יודעים שיש ועדה מקצועית שעובדת על הנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: לאחר מהומת התקציב אנחנו נחזור ונקיים דיונים בנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: השאלה היא אם המשרד יוכל לקחת על עצמו ולומר שבשלב ראשון הוא מדבר על הילדים בסיכון, על סל לילדים בסיכון, ואחר-כך יעשה סל ליתר השירותים, כי החוק הזה כבר עבר את הקריאה הראשונה.

תמר גוז'נסקי: אני מניחה שתהיה התנגדות גדולה של האוצר וצריך יהיה לראות איך באופן מעשי אנחנו מתגברים על ההתנגדות הזאת, כי פה אנחנו מדברים על משהו שהוא כבר קיים מה עוד שיש גם ועדה מקצועית שבוחנת את כל הפרטים.

תמר גוז'נסקי: אני בעד זה שננסה להתפשר עם האוצר על איזה שהם דברים ובלבד להכניס את העיקרון.

תמר גוז'נסקי: אם נכניס את העיקרון, גם אם הוא לא יהיה מאה אחוז כמו שאנחנו רוצים, אני חושבת שזו תהיה הכנסת רגל בדלת שהיא מאוד חשובה ואז גם לילד תהיה זכות.

תמר גוז'נסקי: כמו שיש לו זכות לחינוך ולבריאות, תהיה לו זכות לרווחה.

תמר גוז'נסקי: זה נראה לי דבר חשוב מאוד.

תמר גוז'נסקי: לגבי מעונות יום.

תמר גוז'נסקי: קיבלתי את החוברת הירוקה.

תמר גוז'נסקי: חיים פוזנר הסב את תשומת לבי שבסעיף 04.22.14 אכן כתוב 14,858 ילדי רווחה ועוד מאתיים מכסות שזה ישובי גדר.

תמר גוז'נסקי: בקשר לעובדים סוציאלים.

תמר גוז'נסקי: הבעיה היא שחלק מהעובדים הסוציאלים שאתם מעבירים לרשויות בעצם מחליפים עובדים סוציאלים הרשויות מממנות בעצמן, כך שבפועל לאוכלוסייה באותה עיר היו מאתיים עובדים סוציאלים ונשארים מאתיים עובדים סוציאלים אלא שהחליפו עובדים סוציאלים שהרשות מימנה בעובדים סוציאלים שאתם מממנים.

תמר גוז'נסקי: יש פה בעיה מאוד מאוד רצינית.

תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, כללית לגבי כל האוכלוסייה אנחנו לא רואים שינוי.

תמר גוז'נסקי: לכן כנראה כל זמן שנישאר בעוד חמישים עובדים ועוד מאה עובדים, זה כנראה לא יפתור את הבעיה.

תמר גוז'נסקי: אני מציעה לא לרדת מהרמה של העובדים הסוציאלים אלא לחשוב על שיפור תנאי העבודה שלהם.

תמר גוז'נסקי: אני לא במקום האיגוד המקצועי שלהם, אבל בר אלף פעמים אמרנו שאם אנחנו רוצים שיבואו מורים טובים, אם אנחנו רוצים שיבואו עובדים סוציאלים טובים, אנחנו צריכים לשלם.

תמר גוז'נסקי: אנחנו מדברים על מי שסיים אוניברסיטה והשקיע כל כך הרבה שנים.

תמר גוז'נסקי: לצערי הרב התמונה דומה גם לגבי אחיות.

תמר גוז'נסקי: יש מחסור בלתי נסבל במדינה באחיות שמוכנות לעבוד בבתי חולים כאשר אין מחסור באחיות מוסמכות בארץ אלא יש הרבה מאוד אחיות מוסמכות שלא עובדות במקצוע שלהם.

תמר גוז'נסקי: כך גם לגבי העובדים הסוציאלים.

תמר גוז'נסקי: אנחנו כמדינה מממנים את ההכשרה של העובדים הסוציאלים, מממנים את הלימודים של האחיות, אבל בסוף אלה לא חוזרים למקצוע שלמדו אלא מוצאים מקצועות חלופיים.

תמר גוז'נסקי: זה אבסורד.

תמר גוז'נסקי: אתה גם משקיע כסף, אתה גם לא נהנה מזה.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאסור לנו בשום אופן להציע אפילו שיהיו מטפלות במקום אחיות או אחיות לא מוסמכות במקום אחיות מוסמכות או יהיו עובדים סוציאלים לא מוסמכים.

תמר גוז'נסקי: זה ידרדר את השירות וזה אסור לנו לעשות מבחינה מקצועית.

תמר גוז'נסקי: אני מציעה לקיים ישיבה עם מפעל הפיס.

תמר גוז'נסקי: העניין הזה שמפעל הפיס עובד מול הרשויות, אין לי בעיה אתו, אבל לא יכול להיות שמפעל הפיס יראה את הילדים רק דרך הרשויות.

תמר גוז'נסקי: זה פשוט בלתי אפשרי.

תמר גוז'נסקי: מוכרח להיות פיתוח שירותים כמו למשל בניית מוסדות לילדים כאשר השיקול הוא ארצי.

תמר גוז'נסקי: שום רשות מקומית לא מוכנה להיות רשות שמטפלת באופן ארצי.

תמר גוז'נסקי: היא אומרת שיש לה חמישה ילדים משלה ועוד חמישים ילדים מישובים אחרים ולכן שמישהו אחר יטפל בהם.

תמר גוז'נסקי: מפעל הפיס שטוען שהוא דואג לילדים, אני מציעה שנקיים אתו דיון נפרד בנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: אני מדברת על פיתוח ולא על אחזקה שוטפת.

תמר גוז'נסקי: אלה הדברים שרציתי לומר לסיכום הישיבה כדברים מעשיים.

תמר גוז'נסקי: אני מודה לכולכם.