הוועדה המיוחדת לקידום מעמד הילד, כנסת 15, פרוטוקול מספר 31, 2000-01-31 12:40

תמר גוז'נסקי: את הנושא בו אנו דנים העלתה על סדר היום אגודת "הגליל" ששלחה מכתב בנושא הזה ולצורך כך זימנו את נציגי הרשות המקומית ואת נציגי משרד הבריאות כדי לברר קודם כל את העובדות בהן מדובר ואחר-כך ללמוד מה עושה משרד הבריאות וגורמים אחרים כדי להתמודד עם הנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: אני רואה שמשרד הבריאות הכין נתונים ואולי דוקטור רישפון יספר לנו מה קורה ואם אכן יש בעיה.

שמואל רישפון: מדינת ישראל היא המדינה היחידה בעולם, ולא היה כדבר הזה, שנותנת את החיסון נגד דלקת כבד A החל מ1- ביולי 1999 לילידי 1 בינואר 1998 ואילך.

שמואל רישפון: אף מדינה לא בדרך לזה וכל העולם מסתכל בקנאה בתושבי ג'סר אל-זרקה על כך שהם מקבלים את החיסון הזה וזה החיסון היחידי שישראל היא היחידה בו בעולם.

שמואל רישפון: חומר רקע אחר הוא שבתקופה שרק החיסון היה חדש ורק נרשם בארץ, משרד הבריאות עשה מבצע שאלמלא המבצע הזה לא הייתה מתקיימת הישיבה כעת.

שמואל רישפון: זה המבצע שהייתה התפרצות, זה מה שכתוב בחלק אחד של המכתב, דבר שנעשה בשלושה מקומות בעולם בלבד, ניסיון להפסיק התפרצות של מחלה זאת, דלקת כבד A, על-ידי חיסון פעיל.

שמואל רישפון: הניסיון הזה נעשה כשבשנת 1996 חלו 118 ילדים וההתפרצות הופסקה על-ידי חיסון הילדים.

שמואל רישפון: מאז, שלוש שנים, ג'סר הוא הישוב היחידי בארץ שלא היה בו אף לא מקרה אחד של דלקת כבד A וזאת מאחר וזה היה הישוב היחידי בארץ בו כולם התחסנו.

שמואל רישפון: כל בני שש ומעלה בג'סר, או 99 אחוזים, מחוסנים באופן טבעי וכל ילידי 1995-1991, כולם היו מחוסנים ולא היה מי שיחלה.

שמואל רישפון: המקום היחידי בעולם שהיה בו אפס מקרי הפטיטיס A במשך שלוש שנים זה היה ג'סר.

שמואל רישפון: סיטואציה מיוחדת במינה.

שמואל רישפון: בג'סר, כולם, מילידי 1991 ומעלה, מחוסנים, חוץ מבודדים.

שמואל רישפון: מי שלא מחוסן זה אלה שנולדו בשנת 1997-1996 ובמחצית הראשונה של שנת 1998.

שמואל רישפון: כלומר, הישוב היחידי בעולם שיש בו רק שתיים וחצי קבוצות עם שנתונים שאינם מחוסנים ובקרב השנתונים האלה היום יש התפרצות.

שמואל רישפון: ההתפרצות החלה בחודש אוגוסט כאשר חלה ילד אחד וזה אחרי שלוש שנים של אפס מקרים.

שמואל רישפון: מאוקטובר ועד היום יהיו שלושים חולים כאשר 91 אחוזים הם מהשנתונים שלא חוסנו, שנתוני 1997-1996.

שמואל רישפון: בטבלה הזאת אנחנו רואים שילידי 1997-1996 הם החולים וכל השאר זה שום דבר.

שמואל רישפון: משרד הבריאות נקט במה שמקובל בעולם ובמדינה לגבי התפרצות של דלקת כבד A וכל מקרה נבדק, האם יש צורך לתת חיסון מונע, החיסון המקובל בעולם להפסקת התפרצויות, והחיסון היחידי הרשום בעולם לתת למגעים של חולי דלקת כבד A.

שמואל רישפון: עשו ביקורים תברואתיים בגני הילדים, נתנו הערות לשיפור המצב, שני גני ילדים היו עם תחלואה ובכל האחרים לא הייתה.

שמואל רישפון: ניתנה הדרכה לאנשי הצוות בגני הילדים והופץ דף מידע בערבית להורים איך למנוע באופן כללי ולפנות לקופת-חולים לקבל חיסון סביל.

שמואל רישפון: היום קורה עוד דבר שלא קורה באף מדינה בעולם וזה שבג'סר אל-זרקה מקבלים את החיסון הזה בגיל שנה כאשר כרגיל נותנים אותו בגיל שנה וחצי.

שמואל רישפון: אחת הפעולות שלנו – ואת ההחלטה הזאת קיבלנו רק בשבוע שעבר ואני רוצה להסביר מדוע – היא להוריד את גיל החיסון מגיל שנה וחצי לגיל שנה.

שמואל רישפון: אגב, בארצות-הברית אסור לתת את החיסון מתחת לגיל שנתיים.

שמואל רישפון: ברוב המדינות אסור לתת.

שמואל רישפון: במערב אירופה וג'סר רשמו את החיסון מגיל שנה וזה אולי נכון לתת אותו גם בגיל שנה.

שמואל רישפון: בכל אופן, הילדים שמדביקים הם דווקא הילדים הקטנים.

שמואל רישפון: הקטנים נדבקים ואינם חולים, לא ניתן לעשות אתם פעולות בידוד, לא יודעים שהם חולים, כי כשילד בן שנה נדבק בנגיף דלקת כבד A, יש לו סיכוי של תשעים אחוזים להפריש את הנגיף, להדביק אחרים ולא להיות חולה בעצמו.

שמואל רישפון: ככל שהילד יותר גדול, אחוז הילדים המודבקים שאינם חולים הולך ועולה.

שמואל רישפון: הילדים הכי קטנים מדביקים את האחרים והם לא כל כך חולים, והילדים היותר גדולים נדבקים ואחוז קטן מהם חולה.

שמואל רישפון: הפעולה שעשינו הייתה – פעולה שמקובלת בכל העולם – להמליץ על גמה-גלובולין ולתת גמה-גלובולין למגעים ההדוקים ובשבוע שעבר, ואנחנו מסיימים את זה מחרתיים, אנחנו מחסנים את 167 הילדים ילידי 1998 שאמורים היו להתחסן רק בחצי השנה הקרובה והורדנו את גיל החיסון לגביהם.

שמואל רישפון: זו פעולה שלא כתובה באף ספר, היא פעולה מיוחדת, והתלבטנו אם לעשות אותה.

שמואל רישפון: יש מחלות שברור שכשיש מחלה מורידים את גיל החיסון – חצבת וכן הלאה – אבל בדלקת כבד A, מכיוון שאין בכלל ניסיון, אין את זה.

שמואל רישפון: על כן החל מיום חמישי הורדנו את גיל החיסון לגיל שנה ואותם 167 תינוקות עד יום רביעי יקבלו את החיסון.

שמואל רישפון: הוספנו אחיות כדי שיזרזו את החיסון הזה.

שמואל רישפון: אצל ילדים המחלה איננה קשה בכלל, אבל אנחנו מחסנים ילדים כדי שלא יחלו בה כשהם מבוגרים כי כשהם מבוגרים המחלה היא קשה ואחד מכל אלף עלול למות ויש סיבוך שנקרא נמק מסיבי של הכבד.

שמואל רישפון: כל שנה במדינת ישראל יש אחד עד שלושה מקרים כאלה שדורשים השתלת כבד.

שמואל רישפון: בהתפרצות הקודמת של דלקת כבד A בג'סר, באמת ילדה אחת בת ארבע נצרכה להשתלת אונת כבד מאימה.

שמואל רישפון: המחלה הזו בסך הכל בילדים היא אינה מחלה קשה.

שמואל רישפון: אנחנו מחסנים את הילדים כי זה הגיל הכי טוב למנוע ושלא ידביקו את האחרים.

שמואל רישפון: אני אומר לכם שזו ההתפרצות האחרונה בג'סר כי אחרי ההתפרצות הזאת לא יהיו מסות של אנשים בלתי מחוסנים.

שמואל רישפון: אני מרגיש שתושבי ג'סר קיבלו את הדבר המקובל בעולם בעת התפרצות כזאת, הם קיבלו מעבר לזה כי הילדים, ילידי 1998, כבר חצי שנה מתחסנים, הילדים הנוספים של ילידי 1998 יסיימו להתחסן בשבוע הבא וכל הסיפור הוא לדעתי בגלל תקדים יותר מחקרי מאשר שירותי.

שמואל רישפון: לאחר שניסו את זה בניו-יורק רצינו לראות האם באמת אפשר להפסיק התפרצות על-ידי חיסון ואכן הראינו שאפשר.

שמואל רישפון: בסיכומו של דבר אני אומר פרדוכס שלפעמים הוא מתסכל.

שמואל רישפון: אני אומר לכם את הדברים בתוקף היותי יועץ לארגון הבריאות העולמי, משתתף בישיבות השנתיות בנושא החיסונים ואני יודע מה קורה בעולם ולכן אני יכול לומר ברמה גלובלית.

שמואל רישפון: אני אומר שלא היה מקום בעולם שקיבל התייחסות כל כך מיוחדת למניעת המחלה.

שמואל רישפון: אני אומר לכם מה היה הניסיון שלי מניסיון ג'סר אל זרקה בשנת 1996.

שמואל רישפון: אתם יודעים באיזה לחץ אני הייתי כל פעם על אפליה בין ג'סר לאום אל פאחם?

שמואל רישפון: ג'סר ובני-ברק, עוד יותר גרוע מבחינת הטענות.

שמואל רישפון: מכיוון שעשינו דבר שלא מקובל בעולם, יצרנו סטנדרט גבוה שאי-אפשר לעשות אותו כשגרה ולאחר שקבענו אותו, כולם רוצים אותו.

שמואל רישפון: אי-אפשר לעמוד בזה.

שמואל רישפון: אני אומר שההתפרצות בג'סר היא בסיומה ולדעתי פעלנו מצוין.

שמואל רישפון: התושבים בטעות חושבים שזה הסטנדרט וכאשר יש התפרצות, זה מה שנותנים.

שמואל רישפון: התשובה היא שזה לא הסטנדרט אלא זה היה אירוע עולמי, חד-פעמי.

מוחמד כנעאן: אני אומר שאם יש לנו 600 ילדים ואנחנו מדברים היום על עלות כספית, אולי בכל-זאת מבחינת הניתוח של עלות ותועלת כדאי לנו לעשות את החיסון הזה.

נזיה כבהה: אני רוצה להתייחס לגבי המקרה של ג'סר אל-זרקה.

נזיה כבהה: שני השנתונים האלה שאנחנו מדברים עליהם הם בכל-זאת מקרים של בני-אדם.

נזיה כבהה: אתה מדבר על שנתונים אבל אנחנו מדברים על בני-אדם וכאן מדובר ב600- בני אדם.

נזיה כבהה: אם נלך לפי ההגיון הזה של 600 ילדים, ילד אחד שיחלה כאשר אחד הסיבוכים של המחלה היא שחמת הכבד ושחמת הכבד עם כל האשפוזים שלה, כל הבדיקות וכל הטיפולים – יעלה מאות אלפי שקלים ואילו כאן אנחנו מדברים כאן על מאה אלף שקלים עבור החיסונים.

נזיה כבהה: דרך אגב, בשבוע האחרון דוקטור לוונטל יש עוד ששה מקרים.

נזיה כבהה: רק בחמשת הימים האחרונים יש עוד ששה מקרים.

נזיה כבהה: בנושא הדיווח, משרד הבריאות אומר שיש שמונה מקרים, רופאי קופת-חולים מהם שאבנו מידע אומרים שיש שלושים מקרים.

נזיה כבהה: עכשיו הבנתי שמשרד הבריאות רוצה לעודד את האנשים לבוא לקחת את החיסון ואנחנו יודעים למה זה קורה דווקא בג'סר ולא בערבה, כי כאן מדובר באוכלוסייה בסיכון מאוד גבוה בגלל כל המצב הסוציו-אקונומי הירוד ביותר שם, בגלל מצב האבטלה הקשה ביותר, בגלל צפיפות האוכלוסייה הגבוהה ביותר, בגלל תנאי הביוב הירודים שם.

נזיה כבהה: לא רק זה, אלא עכשיו הבנתי איזה חיסון משרד הבריאות רוצה לתת.

נזיה כבהה: הם נותנים את החיסון הסביל וזה תופס למשך חודשיים-שלושה מקסימום ואחרי כן הילדים שוב פעם נחשפים למחלה.

נזיה כבהה: אם משרד הבריאות קובע כאסטרטגיה שלו – ואני קראתי את כל החומר שכתב דוקטור לוונטל – סגירת פערים מבחינת תמותה ובדרך כלל תמותת תינוקות בג'סר מגיעה ל19-18- אחוזים, פי חמש ממה שקורה בקיסריה שלידה או בישוב אחר.

נזיה כבהה: מה קרה פתאום שלא מתייחסים נכון לנקודה הזאת?

נזיה כבהה: ואין התייחסות נכונה כי אנשים יחלו.

נזיה כבהה: מדובר ב300- או 400 בני אדם שיחלו, זה סבל להורים וסבל למשפחה, ואחד או שניים מהם יפתחו תופעות נוספות.

אלזדין עמאש: לדעתי לא יעזרו החיסונים וכולי כי ג'סר אל זרקה סובלת משתי בעיות: צפיפות וביוב.

אלזדין עמאש: לא יעזרו החיסונים, הסברה והדרכה.

אלזדין עמאש: לנו יש אחות מיוחדת בנושא ההסברה, אחות שזה עיסוקה, שמשרד הבריאות מממן אותה, והיא מסתובבת בקרב הבתים ומקיימת סדנאות.

אלזדין עמאש: מחר הרופא המקומי נותן הסברה לזוגות על הסיבות והגורמים להתפרצויות צהבת.

אלזדין עמאש: לצערי הרב ילדי ג'סר הם בני ערובה אבל לא בידי משרד הבריאות אלא בידי חברי המועצה שלי.

אלזדין עמאש: בג'סר אין קואליציה.

אלזדין עמאש: משרד הבריאות, משרד החינוך, מינהלת הביוב, כל משרדי הממשלה נותנים כסף אבל ברגע שזה מגיע לשולחן המועצה, הכל חוזר אחורה כי האופוזיציה דוחה כל דבר.

אלזדין עמאש: אני חושב שמשרד הבריאות, מעבר לחיסונים, צריך להתריע.

אלזדין עמאש: שלחתי מכתב לשר לפני כמה חודשים כדי שיתריעו בפני משרדי הממשלה, למרות התנגדות חברי המועצה, שצריך לבצע את מערכת הביוב והכל שם מוכן אלא מה שצריך לעשות זה רק להצביע.

אלזדין עמאש: לא יכול להיות שבגלל התנגדות חברי המועצה לא תהיה מערכת ביוב בג'סר, בגלל התנגדות חברי המועצה לא מקימים שם דיור לזוגות צעירים.

אברהים שלבי: נמצא בידי שנתון של המועצה לשלום הילד ואני חושב שהוא גם הגיע למשרד הבריאות.

אברהים שלבי: בשנתון נמצאים נתונים וסטטיסטיקה שלא בדיוק רלוונטיים לנושא, אבל אני אומר בשתי מלים.

אברהים שלבי: סיבות המוות של ילדים בגילאים אפס עד 14 – אחוז התמותה של הילדים הערביים הוא גבוה בהרבה, פי כמה מאשר במגזר היהודי, בגילאים 5 עד 15 או משנה עד 4.

תמר גוז'נסקי: שר הבריאות, לאחר שהוחלט לחסן נגד דלקת נגיפית A, נשאל בכנסת מדוע הוחלט משנתון זה ולא משנתון אחר.

תמר גוז'נסקי: הוא נתן את התשובה האולטימטיבית ואמר שזה הכסף שהוא קיבל ממשרד האוצר, זה הכסף שיש לו ובכסף הזה הוא יעשה עכשיו את החיסונים.

תמר גוז'נסקי: קופות החולים יצאו עכשיו למסע פרסום שמי שיש לו ביטוח משלים ומושלם יכול לקבל את החיסון בתשלום מסוים.

שמואל רישפון: נכון הוא שבאף מקום – לא בעולם ולא בארץ – לא עושים את זה, אבל דווקא בג'סר, אם התחלתם במצווה, תמשיכו כי נשארו רק שני שנתונים וזה אומר מעט ילדים לחסן.

שמואל רישפון: אני מניח שבמקום 600 ילדים נשארו 400 כי יש כאלה שחלו או חוסנו באופן פרטי וכן הלאה – כך שלא מדובר בסכום גדול.

שמואל רישפון: שקלתי את זה ובהחלט זה היה סביר לעשות, אבל תראו מה קורה.

שמואל רישפון: אם שלושים ילדים חלו – ואנחנו יודעים שלפחות על חצי לא מדווחים, יש כאלה שלא הולכים לרופא ורק עשרה אחוז מהמודבקים מראים סימני מחלה.

שמואל רישפון: זה אומר שאם חלו שלושים ובעצם חלו ששים, זה אומר שנבדקו כמעט 600.

שמואל רישפון: אנחנו מדברים היום קצת מאוחר.

שמואל רישפון: אם חלו שלושים ילדים מדווחים, אין את מי לחסן מכיוון שההתפרצות היא בסופה, מכיוון שנשארו עוד עשרים-ילדים לא מחוסנים.

שמואל רישפון: כל הילדים מתחסנים באופן טבעי ואין את מי לחסן כבר.

שמואל רישפון: כשבאנו לג'סר בפעם הקודמת, כשחיסנו שני-שליש, סתם חיסנו.

שמואל רישפון: חיסנו המון ילדים, עשינו בדיקות נוגדנים לכולם ולא המשכנו את החיסון, לא נתנו את המנה הבאה.

שמואל רישפון: אין את מי לחסן.

שמואל רישפון: אני אומר לכם איפה אני אשם ורק כאשר זומנתי לכאן הבנתי את האשמה שלי.

שמואל רישפון: במשך החודשיים האחרונים רופאת הנפה בחדרה אמרה לי שהם רוצים חיסון ואני אמרתי שאין טעם.

שמואל רישפון: לא פגשתי אתכם, לא דיברתי אתכם ולא עשיתי שום דבר ובאמת אותה רופאה היא רופאה חדשה ואולי היא לא הציגה את זה מספיק בצורה חד-משמעית ועל כך אני מצטער.

שמואל רישפון: אני רוצה לומר לכם שג'סר יקרה לנו ועל כן אנחנו עושים שם לא רק מבצע חיסוני שלא היה כמוהו בכל הארץ אלא גם את תוכנית צמצום תמותת תינוקות ואתם יודעים ששלוש שנים באו רופאים מומחים גנטיקאים מבלינסון ומכל מיני מקומות, כיוון שידענו שלתושבים קשה לצאת מהמקום.

שמואל רישפון: התחנות הכי יפות כמעט במחוז נמצאות בג'סר, ונכון שזה בעזרת המועצה אבל שני-שליש מהבנייה מימן משרד הבריאות כך שזאת עבודה משותפת.

שמואל רישפון: אני אומר שג'סר יקרה לנו יותר מישובים אחרים בגלל שיש לה בעיות אחרות ועל כן היא קיבלה יחס מיוחד.

שמואל רישפון: הדבר שכואב לי כאיש בריאות הציבור הוא ששיעור תמותת התינוקות, שעד גיל שנה, תינוק ערבי שנולד, יש לו סיכוי פי שתיים למות מתינוק יהודי.

שמואל רישפון: כמה שעוברות השנים – זה היה כך בשנות ה50- ועכשיו זה בשנות ה2000- - היהודים ירדו לשיעורים כמו בארצות סקנדינביה, אבל אצל הערבים זה עדיין פי שניים יותר.

תמר גוז'נסקי: כמו בהרבה תחומים אחרים, אין כסף.

תמר גוז'נסקי: אין כסף למשל להשקיע כמו שצריך בהסברה נגד עישון אצל קטינים וכן הלאה וכן הלאה ואני יכולה להביא כאן מיליון דוגמאות שבאמצעות הסברה היינו חוסכים.

תמר גוז'נסקי: אני יכולה להגיד שלגבי האוכלוסייה הערבית אני רואה את בעיית העישון כבעיה חמורה ביותר.

תמר גוז'נסקי: שיעור המעשנים אצלכם הוא פשוט עובר כל גבול.

תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, אין להשוות בכלל.

תמר גוז'נסקי: קח את הילדים בבתי-הספר, אנחנו לא יכולים להתחיל בגיל 25 כי מי שמעשן בגיל 25, זה אבוד.

תמר גוז'נסקי: אני מדברת על הילדים.

תמר גוז'נסקי: סתם הבאתי את הדוגמה של העישון אבל יש לנו הרבה תחומים.

תמר גוז'נסקי: אין לי ספק שיש פה תפקיד מכריע לנשים ואני מציינת את זה כי אני יודעת שבג'סר אל-זרקה משתפים נשים בהרבה מאוד תחומים ובלי זה לא הייתם משיגים את השינויים האלה, בלי שיתוף פעולה של הנשים לא הייתם משיגים את הדברים ואני משבחת על זה.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאם בכל מקום היו משיגים שיתוף פעולה של נשים, זה דבר מכריע כששואלים למה באו לקבל את החיסונים.

תמר גוז'נסקי: אני מציעה שהוועדה תרשום בפניה את ההסברים שקיבלנו ממשרד הבריאות, במיוחד מדוקטור רישפון, לגבי מה שקרה עכשיו.

תמר גוז'נסקי: לוועדה אין את הידע הרפואי כדי לומר למשרד הבריאות לגבי המידע הזה שהם כבר חוסנו ממילא כי הם חלו וכולי וכולי.

תמר גוז'נסקי: יושבים כאן שלושה רופאים שכולם היו בעצם בדעה אחת ולכן אני מקווה שההערכות הן נכונות ושהמחלה נגמרה.

תמר גוז'נסקי: השאלות היותר מרכזיות, והקריאה היא אליכם, שתשתמשו ביכולת המקצועית שלכם להזעיק בנושא הביוב למשל.

תמר גוז'נסקי: זה לא קשור בדיוק לצהבת, אבל אני חושבת שבאמת אנחנו צריכים להתריע בדברים האלה, שלא יכול להיות שבגלל סכסוכים כאלה ואחרים לא יבוצעו תוכניות כל כך חיוניות לבריאות.

תמר גוז'נסקי: תודה רבה לכם.