הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 223, 2002-08-12 12:00

יעל דיין: אני פותחת את ישיבת הוועדה.

יעל דיין: על סדר יומנו עומדים שני נושאים, האחד קצר וכאוב והשני ארוך וכאוב.

יעל דיין: אני רוצה לציין שבגלל השביתה המתקיימת ברגעים אלה, שתסתיים בעוד שעה, מספר אנשים שלא רוצים להפר שביתה - למרות שזה דבר והיפוכו בנושא שלנו - יגיעו רק לאחר שעה 13:00.

יעל דיין: כרגיל כל אימת שיש מקרה רצח של אישה, כאשר בן זוג הוא לכאורה הרוצח, אנחנו מציינים ומקבלים דיווח.

יעל דיין: אני מנצלת את העובדה שהישיבה מתקיימת היום.

יעל דיין: הרצח האחרון אירע אתמול בלילה אולם בינתיים שמענו דיווחים על עוד חבלה חמורה באישה שאירעה היום, ואני לא אבקש על כך דיווח בינתיים.

יעל דיין: מדובר על רצח של תושבת נהריה בת 36 שעל גופה נמצאו פצעים וחבלות.

יעל דיין: בעלה נמצא במעצר.

יעל דיין: אנחנו נקבל פרטים על המקרה.

יעל דיין: אני מציינת שבתקשורת היתה הודעה על אישה נוספת שהוכתה והובאה במצב קשה לבית חולים אתמול.

יעל דיין: היום אירע מקרה נוראי כשאישה הוצתה.

רקפת גלעד: לגבי האירוע בנהריה: ביום 2.8 סמוך לשעה 14:00 התקבלה הודעה טלפונית ביומן התחנה מבית-החולים בנהריה על כך שגלינה פוריאדין הגיעה לשם.

רקפת גלעד: ניידת סיור יצאה לבית-החולים.

רקפת גלעד: הבעל הוא שהביא את האישה לבית-החולים.

רקפת גלעד: שוטרי הניידת לקחו אותו לתחנה בזמן שהאישה הועברה לחדר ניתוח.

רקפת גלעד: תוך כדי החקירה, בשעה 16:20 לערך התקבלה הודעה טלפונית מבית-החולים על שהאישה נפטרה.

רקפת גלעד: נשלחה מעבדה ניידת והשוטרים קיבלו עדויות משכנים ומרופאים.

רקפת גלעד: החשוד בשלב הזה כופר באשמה.

רקפת גלעד: הוא טוען שאשתו שתתה הרבה, זה גם עולה מדברי שכנים, ושהיו דחיפות כלשהן.

רקפת גלעד: שניהם לא היו מוכרים למשטרה או לגורמי הרווחה.

רקפת גלעד: לבני הזוג יש ילד בן 13, שלא נכח בעת האירוע אבל ככל הידוע לי הביא את האישה לבית-החולים יחד עם האב.

רקפת גלעד: בשלב הזה הבעל עצור.

רקפת גלעד: אין עדיין דוח של נתיחת הגופה, הוא יגיע רק בסוף השבוע.

רקפת גלעד: הכל נמצא עדיין בחקירה.

רקפת גלעד: אני רוצה לציין שבניגוד למה שנכתב בעיתון כאילו האישה היתה מוכרת בבית-החולים ושהיו דיווחים למשטרה, הטענות הללו הוזמו על-ידי משרד הבריאות.

רקפת גלעד: היא לא היתה מוכרת למשטרה.

יעל דיין: אנחנו פנינו לבית-החולים ונאמר לנו שאכן היא היתה מאושפזת בעבר אבל בגלל בעיות אחרות לגמרי.

יעל דיין: מסרו לנו את התאריכים.

יעל דיין: אף הם טענו שההודעות כאילו היא אושפזה באותו בית-חולים בגין חבלה בהזדמנויות אחרות ואז בית-החולים דיווח למשטרה אינן נכונות.

יעל דיין: לא היו דברים מעולם.

רקפת גלעד: בשלב הזה הכל נמצא בחקירה.

רקפת גלעד: אני מניחה שכאשר יוגש דוח נתיחת הגופה נוכל לדעת לאן החקירה מתקדמת.

יעל דיין: האם את יודעת משהו על המקרה של האישה שהוצתה?

רקפת גלעד: לגבי האישה שהוצתה בגן יבנה: זה אירע רק הבוקר לכן זה ממש דיווח ראשוני.

רקפת גלעד: מדובר על בני זוג גרושים שמזה כשנתיים חיים בנפרד.

רקפת גלעד: האישה נסעה עם בנותיה לבית אחותה והבוקר הן נסעו לכיוון ביתן בגן יבנה.

רקפת גלעד: עולה מהעדויות, גם של הבנות וגם של שכנים, שלפנות בוקר החשוד התקשר אליה וביקש לשוחח איתה בגן יבנה.

רקפת גלעד: הוא המתין לה והיא החלה לשוחח איתו.

רקפת גלעד: כנראה שזה היה תוך כדי נפנופי ידיים וכדומה.

רקפת גלעד: אז הוא הוציא מהמכונית שלו ג'ריקן, שפך עליה דלק ולאחר מכן הדליק אותה באמצעות גפרור.

רקפת גלעד: היא נדלקה והוצתה מייד, וגם בו נדלקה אש.

רקפת גלעד: הוא רץ והתגלגל, ניסה לכבות את עצמו.

רקפת גלעד: כאשר הוא שמע את צופרי המשטרה שכבר הגיעה למקום הוא החל להתפשט מבגדיו ונמלט.

רקפת גלעד: נכון לשעות הבוקר המוקדמות עוד לא איתרו אותו.

רקפת גלעד: אני לא יודעת אם בינתיים הוא כבר אותר.

רקפת גלעד: מעדויות של הבנות עולה שמעולם היא לא התלוננה במשטרה אבל היא היתה מטופלת בשירותי הרווחה.

רקפת גלעד: כעת היא מאושפזת בבית-החולים תל השומר ומצבה קשה אך יציב.

יעל דיין: כאן לפחות זה לא ניסיון לכאורה לרצח.

יעל דיין: איזה תחנה עוסקת בזה?

רקפת גלעד: תחנת קריית מלאכי.

יעל דיין: אנחנו מאוד מודים על הדיווח.

יעל דיין: במקרים האלה לא היה רקע קודם, לא היה קשר עם לשכת הרווחה ולא הוגשו תלונות במשטרה.

יעל דיין: אני לא יודעת אם זה כבר סוף החקירה בעניין הזה.

רקפת גלעד: במקרה האחרון של ההצתה היא היתה בקשר כלשהי עם אנשי הרווחה.

יעל דיין: אבל במקרה הקודם גופי הרווחה והמשטרה לא הכירו את המשפחה.

יעל דיין: כמה שנים בני הזוג נמצאים בארץ?

יעל דיין: הילד משותף להם?

רקפת גלעד: כן.

יעל דיין: אנחנו מאוד מודים על הדיווח.

יעל דיין: כפי שאני אומרת לצערי לעתים קרובות, שלא ניפגש לעתים כל-כך קרובות לדיון בנושאים האלה.

יעל דיין: הפגיעה בנשים בתקציב 2003 - פגישה עם מטות המאבק

יעל דיין: אנחנו עוברים לנושא העיקרי בדיון.

יעל דיין: גם אילולא היתה היום ישיבת מליאה של הכנסת היינו מכנסים את הוועדה לדון בנושא הזה בכל מקרה.

יעל דיין: בנפרד לגמרי מתכנית החירום הכלכלית, שפוגעת בפני עצמה ושעליה דנו במשך שתי ישיבות לפחות, בהמשך לדיונים הקודמים שלנו נדבר היום על הפגיעה בנשים, בעיקר במשפחות חד-הוריות אבל לא רק, בהצעת התקציב לשנת 2003.

יעל דיין: השביתה של ההסתדרות היום היא לגבי תוספת יוקר אולם עלי לציין שהמחאה בעניין הצעת התקציב היתה מתמשכת, מיום שהודיעו על תקציב 2003.

יעל דיין: קודם כל פוליטית, למרות שהמפלגה שלי והסיעה שלי ושל חבר הכנסת גלעד שותפה לממשלה הזאת אני רוצה לציין ששרי העבודה חד-משמעית הצביעו נגד הצעת התקציב.

יעל דיין: אנחנו חלק מהמאבק בהצעת התקציב הזאת.

יעל דיין: לדידי צריך לעזוב את הממשלה הזאת בלאו הכי, אבל גם אם לא יהיו סיבות אחרות - ויש סיבות אחרות כמובן - אני לא רואה את עצמי או את מפלגתי או את סיעתי שותפים להצבעה בעד התקציב הזה כאשר הוא יגיע לכנסת.

יעל דיין: כפי שכולכם יודעים, דיוני התקציב יחלו באוקטובר, כאשר הכנסת תחזור מהפגרה, ואז יתקיימו דיונים מתמשכים וייעשו משאים ומתנים.

יעל דיין: בתקופת דיוני תקציב אנחנו מקיימים ועדה משותפת מיוחדת של הוועדה לקידום מעמד האישה ושל ועדת הכספים.

יעל דיין: אז אנחנו מפרקים את התקציב לגורמים ודנים בכל אחד ממרכיביו.

יעל דיין: כרגע אנחנו בשעת חירום כלכלית, מה שעושה את זה אולי קצת אפשרי, לא רק לרשום את ההתנגדות שלנו אלא באמת להיכנס לאיזה מהלך משפיע, לפני שבכלל יגיעו לשלב שבו אנחנו מוצאים עצמנו מתמקחים על 100,000 שקל לכאן או לשם וחשים כהישג גדול אם השגנו עוד מיליון שקל למאבק באלימות או לאיזה מרכיב.

יעל דיין: אז אנחנו פורטים את ההתנגדות שלנו למעות קטנות ונמצאים בדרך כלל מפסידים בגדול כאשר עושים את החשבון הגדול לאחר שהתקציב מגיע להצבעה.

יעל דיין: קיבלנו נתונים מגופים שונים, ביניהם גם מהמוסד לביטוח לאומי.

יעל דיין: כמובן שלישיבה היום הוזמנו גם נציגי משרדי הממשלה וגם הארגונים, גופי המחאה והמייצגים השונים.

יעל דיין: חלק ממשרדי הממשלה מתנגדים כמונו להצעת התקציב כך שכרגע אין כאן שני צדדים של המתרס בצורה מובהקת, אבל לא הייתי בונה על זה לעת הצבעה.

יעל דיין: קיבלתם את כל המסמכים.

יעל דיין: לא אקרא אותם כאן.

יעל דיין: ביניהם מסמך של המוסד לביטוח לאומי, מסמך של משרד העבודה והרווחה, מסמך מחודש מאי שכבר דנו בו בעבר של "אדווה" שדן בתכנית החירום ובפגיעתה בנשים.

יעל דיין: יש לנו כאן מסמך של גברת איריס בן-זאב וכן קטעי עיתונות שמדווחים על חלק מהקיצוצים.

יעל דיין: אומר בקצרה את עיקרי הדברים.

יעל דיין: חלק מהנוכחים כאן מכירים את החומר על בוריו.

יעל דיין: אנחנו מדברים על האוכלוסייה כולה.

יעל דיין: במסמך של המוסד לביטוח לאומי מדובר על כך שכ-110,000 משפחות המקבלות הבטחה הכנסה יפגעו כתוצאה מהקיצוץ.

יעל דיין: מ-11,000 משפחות ויחידים תישלל קצבת הבטחת ההכנסה כליל.

יעל דיין: לגבי משפחות חד-הוריות: 98% מהמשפחות החד-הוריות תיפגענה מהקיצוצים.

יעל דיין: מ-4,000 משפחות חד-הוריות תישלל הקצבה לחלוטין; מ-46,600 משפחות חד-הוריות תופחת הקצבה.

יעל דיין: אלה מספרים של המוסד לביטוח לאומי.

יעל דיין: אם יש ויכוח על 100 יותר או 100 פחות, אנחנו לא ניכנס לזה.

יעל דיין: אנחנו מדברים כאן על מספרים ענקיים של משפחות חד-הוריות, גם באחוזים וגם במספרים מוחלטים.

יעל דיין: כדאי לזכור שיותר מ-90% המשפחות החד-הוריות הן נשים עם ילדים.

יעל דיין: משפחה חד-הורית תיפגע בסכום של כ-700 שקלים לחודש, שמהווה 30% מסך הקצבה.

יעל דיין: כל בעלי השכר הנמוך במשק המקבלים השלמת הכנסה ייפגעו מהקיצוץ.

יעל דיין: לכ-23,000 משפחות הקצבה תפחת ב-710 שקלים בממוצע, שהם 42% מהקצבה, כמעט חצי.

יעל דיין: ל-2,000 משפחות תופסק הקצבה לגמרי.

יעל דיין: זוגות עם שני ילדים ויותר: 91% מהמשפחות ייפגעו מהקיצוצים.

יעל דיין: מ-400 מהמשפחות תישלל הקצבה לחלוטין.

יעל דיין: ל-27,000 זוגות עם שני ילדים תופחת הקצבה בכ-690 שקלים בממוצע, המהווים כ-25% מהקצבה.

יעל דיין: אוכלוסיית העולים, שעלו לארץ אחרי ינואר 1990: 41,000 ממשפחות העולים, המהוות כ-50% מסך כל המשפחות מקבלות הבטחת הכנסה, יפגעו מהתכנית הכלכלית; מ-2,200 משפחות תישלל הקצבה לחלוטין; מ-39,790 משפחות תופחת הגמלה.

יעל דיין: 607 שקלים בחודש הינו הסכום המופחת, שמהווה בערך 30% מהגמלה למשפחה.

יעל דיין: אני רוצה שתתרשמו.

יעל דיין: המסמכים לפניכם.

יעל דיין: אנחנו מדברים על עשרות אלפי משפחות, על אחוזים גבוהים מאוד.

יעל דיין: בתוך הקצבה לא מדובר על הפחתה של 100 שקלים אלא על קיצוץ של בין 30%-50%.

יעל דיין: בדיונים שלנו אנחנו עושים באופן קבוע את הקורלציה בין עוני ובין אלימות, בין עוני לבין בריאותן של נשים.

יעל דיין: אנחנו לא מתייחסים לזה במונחים של שקלים, שהן עכשיו תקבלנה כך וכך פחות שקלים.

יעל דיין: אנחנו מדברים על קו עוני, על השכלה, על השכלה של הילדים, על חינוך הילדים, אנחנו מדברים על בריאות של נשים, על תת-תזונה, על כמעט רעב, על דיור או היעדר דיור.

יעל דיין: לגבי האוכלוסייה המקבלת מזונות: הקדשנו לזה ישיבה שלמה ואז הורמו גבות: "מה אתם דנים בביצה שלא נולדה?".

יעל דיין: אמרו לנו: "לא היו דברים מעולם, אמנם היתה באיזה מקום תכנית כזאת לביטול המזונות למי שמקבל הבטחת הכנסה אך היא לא מומשה מעולם".

יעל דיין: כרגע מסתבר שזה לא היה רעיון פרוע שאני הגיתי.

יעל דיין: 28,000 נשים מקבלות דמי מזונות דרך המוסד לביטוח לאומי.

יעל דיין: 10,700 נשים תיפגענה כתוצאה מהתכנית הכלכלית.

יעל דיין: מ-1,500 נשים ישלל לחלוטין תשלום דמי מזונות.

יעל דיין: ל-9,200 מתוך ה-28,000 תופחת הגמלה.

יעל דיין: ההפחתה הממוצעת היא 640 שקלים לחודש למשפחה.

יעל דיין: מתוך 10,700 הנשים המקבלות דמי מזונות שתיפגענה מהתכנית, כ-8,000 הן נשים עובדות.

יעל דיין: מדברים כאן על מאות שקלים, על 600-700 שקלים לחודש, ועוד לא הזכרנו את עניין הדיור שעבר קיצוץ ועכשיו יעבור עוד קיצוץ.

יעל דיין: אותה אישה, בין אם היא חד-הורית ובין אם היא מקבלת הבטחת הכנסה או מזונות, תיפגע לעתים שלוש פעמים בתחומים שונים.

יעל דיין: הקיצוץ לא יסתכם ב-690 שקלים אלא היא תיפגע גם בדיור, בחינוך, בארנונה ובכל הדברים שיחולו בהם קיצוצים.

יעל דיין: כשאומרים שההפחתה הממוצעת היא 690 שקל, או 640 שקל במקומות אחרים, אנחנו לא כוללים בזה למשל את עליית המחירים של החשמל ושל התחבורה הציבורית.

יעל דיין: כלומר, סל ההוצאות ההכרחי עולה.

יעל דיין: בפחות כסף יצטרכו לצרוך את אותם דברים שהם אלמנטריים וחיוניים ולא תהיה אפשרות.

יעל דיין: אני כבר לא מדברת על הלוקסוס של טלפונים או של דברים כאלה.

יעל דיין: אני מדברת על הבסיס: מים, חשמל, אוויר, בית-ספר - המינימום.

יעל דיין: מתחילה עכשיו שנת לימודים ואני לא רוצה לחשוב עם איזה ציוד יגיעו הילדים של המשפחות האלה לבית-הספר.

יעל דיין: נתחיל לראות תמונות שכולנו נזדעזע מהן, שלא יהיה כסף לעיפרון, או כמו שראינו בשבוע שעבר שאימהות גנבו אוכל או שילדים גנבו פיצה והתנפלו על מישהו שהיה לו איזה דבר.

יעל דיין: זה לא החמאה או הביסקוויטים או העוגיות אלא אנחנו מדברים על לחם.

יעל דיין: אני מצטערת להציג את זה במונחים שיכולים להישמע דמגוגיים אבל אנחנו חייבים לצאת מכאן עם יותר ממחאה, עם החלטה איך ללחוץ ואיך לנסות ולהפר את הדברים האלה.

יעל דיין: אין כל ספק שהמדינה נמצאת במצב כלכלי משברי שלא היה כמותו.

יעל דיין: אין ספק שהחברה מוכנה להתמודד עם זה, בתנאי שתהיה חלוקת נטל הגיונית.

יעל דיין: לא להפוך את הנשים העניות ליותר עניות ולהכניס לזבל אוכלוסיות שלמות.

יעל דיין: מהשולחן הזה צריכה לצאת קריאה לחלק את הנטל קצת אחרת ולהגיע לאיזה פתרון שעדיין מתמודד עם המצב המשברי הקשה.

יעל דיין: לא נגיד שאנחנו לא מקבלים את הכל.

יעל דיין: ברור שצריכים כאן אמצעים, וחלק מהם דרסטיים אבל לא יכול להיות שהשכבה הכי חלשה בחברה, שזה נשים עם ילדים, שלא מקבלות מזונות או הבטחת הכנסה ואין להן דיור עצמאי, שדווקא הקבוצה הזאת תהיה הניזוקה ביותר.

יעל דיין: אבקש מחברות הכנסת לומר כמה מלים ואנחנו נעבור אחר-כך לשמוע דיווח הן מהמשרדים והן מהארגונים.

ענת מאור: קודם כל אני רוצה לברך את יושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת יעל דיין, על זימון הדיון הכל-כך חשוב הזה וכן את כל הנשים והארגונים שהתפנו והגיעו לדיון בנושא כל-כך חשוב.

ענת מאור: אני רוצה לחשוב בקול רם על מטרת הדיון ועל נוהל הדיון.

ענת מאור: בגלל זה גם ביקשתי הפעם להתבטא כבר בתחילת הישיבה.

ענת מאור: בדרך כלל אנחנו קודם שומעים את המוזמנים ורק אחר-כך מתייחסים לדברים.

ענת מאור: אני רוצה להצטרף לדברי הפתיחה של חברת הכנסת יעל דיין ולומר שהפעם אין מחלוקת על העובדות.

ענת מאור: לכן אני גם מציעה שלא נתמקד בתיאור או במחלוקות קטנות.

ענת מאור: טוב שקיבלנו את הנתונים מהמוסד לביטוח לאומי ומארגונים אחרים.

ענת מאור: לדעתי אין גם מחלוקת על הפילוסופיה שעומדת מאחורי העובדות.

מרינה סולודקין: וגם אין מחלוקת על הפילוסופיה של המאבק.

ענת מאור: אני חושבת שאנחנו צריכים להתמקד בעיקר בדרכי המאבק נגד הפילוסופיה הממשלתית.

ענת מאור: הממשלה לא מסתירה את כוונתה להרוס את מדינת הרווחה.

ענת מאור: הם מכנים את זה כ"צעדי התייעלות" או כ"עידוד המובטלים לצאת לעבודה" רחמנא לצלן.

ענת מאור: בעיני הפילוסופיה היא של הרס מדינת הרווחה.

ענת מאור: זאת בריונות חברתית כלכלית.

ענת מאור: אני אומרת את זה לפרוטוקול ובישיבת ועדה רשמית, לא רק בהפגנות.

ענת מאור: זה לא רק כוחנות, מעבירים את הכוחנות משדות מוכרים אל בריונות כלכלית חברתית.

ענת מאור: לכן אני חושבת שהמטרה הראשונה שלנו היא לחשוף את הפילוסופיה שמוסתרת מאחורי המדיניות.

ענת מאור: הדבר השני, לגבי רמת הדיון: פה אני פחות אופטימית.

ענת מאור: נכון שלנו חברי הכנסת יש אפשרות לקיים דיון ברמה הפוליטית, ואנחנו כמובן נעשה את זה.

ענת מאור: התפקיד שלכם, בעזרתנו, הוא לקיים דיון ברמה הציבורית.

ענת מאור: אני פחות אופטימית לגבי המאבק ברמה הפוליטית.

ענת מאור: עובדה שראש הממשלה, שידע על הישיבה המתקיימת היום, שלף כבר את הנשק של אִיום על מפלגות.

ענת מאור: לי קל מאוד למחות כי אני באופוזיציה, וברור שהאופוזיציה תצביע נגד.

ענת מאור: השאלה היא מה הסיכוי שהקואליציה תקעקע את התקציב שכולם מבקרים אותו.

ענת מאור: בעניין הזה אני פחות אופטימית, כי הנשק של הקדמת הבחירות עומד לרשות ראש הממשלה כנגד סיעת העבודה, כנגד ישראל בעלייה וכנגד ש"ס.

ענת מאור: בממשלה זה עבר בפער של שניים בלבד אז לכאורה זה נתן סיכוי שהכנסת תוכל להפיל את זה.

ענת מאור: אני אומרת כמי שבוודאי תצביע נגד התקציב, להערכתי בלי לחץ ציבורי אדיר אין סיכוי שהכנסת תוכל להדוף תקציב אָיום כזה ולכן צריך את המאבק הציבורי.

ענת מאור: נדמה לי שהוועדה צריכה לפנות למר יוסי תמיר, שאני מעריכה אותו מאוד באופן אישי.

ענת מאור: אני חושבת שעושים פלסתר מהמלצות הוועדה בראשותו ומתפקיד הוועדה.

ענת מאור: המסר צריך להיות רק זה: שיש להגדיל את מקורות התעסוקה.

ענת מאור: הממשלה אחראית ליצור ולייצר מקורות תעסוקה, מה שהיא לא עושה אלא להיפך, היא מתנגדת לזה.

ענת מאור: אם זה לא ייעשה - אני לא רואה פיתרון.

ענת מאור: עשור שלם עסקנו בנושא קורבנות אלימות.

ענת מאור: אישה גם סבלה מאלימות, גם נאנסה ובסוף עוד האשימו אותה, יצרו בה רגשות אשם.

ענת מאור: היא היתה גם הקורבן אך חברתית גם הנאשמת.

ענת מאור: אני חושבת שזה מסר שהוועדה שלנו יכולה וצריכה להעביר באופן ברור.

ענת מאור: זאת אומרת, אנחנו תובעים מהממשלה להפסיק להאשים את הבלתי מועסקות ואת הבלתי מועסקים.

ענת מאור: חובתה לייצר מקומות עבודה.

ענת מאור: לפיכך אני ממליצה לוועדה לפנות לפרופ' יוסי תמיר ולהפסיק את התכנית הזאת, שהיא תכנית קטלנית.

ענת מאור: גישתו בספר הרי ברורה והיא מנוגדת למה שהאוצר מוביל כעת.

ענת מאור: בדרך כלל הוועדה צודקת כשהיא מחדדת ומדגישה את מצב הנשים לעומת סקטורים אחרים.

ענת מאור: נדמה לי שבנושא הזה אנחנו מוכרחים לחבור למאבק הכולל.

ענת מאור: אני מברכת על שיושבים פה גם גברים וכן ארגונים שונים.

ענת מאור: הפילוסופיה לא מבדילה בין הנשים ובין האחרים שהם חלשים בחברה.

ענת מאור: במקביל לחידוד הייחודיות שלנו אנחנו צריכים להצטרף גם למאבקים אחרים.

ענת מאור: במאבק הזה יש היבט תקשורתי מרכזי.

ענת מאור: הבעיה היא שהממשלה מקבלת גיבוי אדיר מאבירי ההון, החל מפרשן "הארץ" המפורסם והמשך באחרים.

ענת מאור: הכיסוי בתקשורת הוא רק בהיבט של הסיפורים המרגשים והמדמיעים אך התקשורת לא חושפת את המחלוקת על המדיניות.

ענת מאור: להיפך, לצערי הרב רוב התקשורת נותנת גיבוי למדיניות, ועיתון "הארץ" מוביל בקו הזה.

מרינה סולודקין: אין פלא ש"הארץ" תומך בזה.

ענת מאור: אני לא רוצה להרחיב פה בנקודה שידוע שהיא במחלוקת פוליטית.

ענת מאור: אני הרי לא רוצה פה פוליטיקה.

ענת מאור: ברור לכם הקישור שאני עושה בין המצב המדיני לבין המצב הכלכלי.

ענת מאור: זה עומד במחלוקת ולא נעלה את העניין הזה פה.

ענת מאור: אבל הקישור בין הפילוסופיה שמאחורי התכנית לבין התקשורת, או חלק גדול ממנה, לבין היכולת ללחוץ על הממשלה הוא מאוד חשוב.

ענת מאור: לפי דעתי צריך להתמקד בישיבה בעיקר במהלכים למאבק, באיזה מידה אתם יכולים וצריכים לעזור לנו במאבק הפוליטי, באיזה אופן ייערך המאבק הציבורי והתקשורתי שלכם, שהוא לדעתי ממש תנאי חיוני.

ענת מאור: אם לא ייצאו המונים לרחובות אני חוששת שהממשלה תמשיך באותו כיוון.

ענת מאור: אם התכנית הכלכלית תמשיך לקבל 70%-80% תמיכה, כולל מהתקשורת, לא נצליח לקעקע אותה בכנסת.

ענת מאור: לגבי החלופות: אני לא יודעת אם תפקידנו להציע חלופות.

ענת מאור: אני מציעה מדיניות חברתית-כלכלית אחרת לגמרי.

ענת מאור: יש גם חלופות שאנחנו חלוקים עליהן פוליטית: איפה נותנים סדרי עדיפויות, מה נותנים למקומות מסוימים ומה לא.

ענת מאור: נדמה לי שהוועדה יכולה ליזום להעלות כחלופה את העובדה שלא פוגעים כלל במעסיקים ובסבסוד.

מרינה סולודקין: תודה רבה ליושבת-ראש.

מרינה סולודקין: אני מצטרפת לדבריה של חברת הכנסת ענת מאור, שהישיבה הזאת חשובה ודחופה.

מרינה סולודקין: אני תומכת בדעתך שהגיע הזמן לדבר כעת גם על הפילוסופיה של ההתפתחות, של הכלכלה וכן הפילוסופיה של המאבק.

מרינה סולודקין: היום ההסתדרות מקיימת שביתה בעניין תוספת היוקר ואילו אנו מדברים על תחומים כמו צמצום הגמלאות למשפחות חד-הוריות, לנשים ולמובטלים.

מרינה סולודקין: אולי לא מבינים בהסתדרות על מה צריכים להיאבק.

טליה לבני: המאבק הוא כולל, גם על תוספת היוקר וגם כנגד הגזירות הכלכליות.

טליה לבני: זה ההחלטה הרשמית של ההסתדרות.

מרינה סולודקין: אני לא מסכימה לזה.

מרינה סולודקין: אין זה פלא שכך נראים הדברים, מכיוון שאין לנו שמאל חברתי.

מרינה סולודקין: שתי המפלגות הגדולות הן מפלגות ימין חברתי.

מרינה סולודקין: אין לנו שמאל חברתי ואפילו לא יכולים לדבר במונחים של שמאל חברתי.

מרינה סולודקין: זה כואב לנו מאוד מכיוון שכמגזר עולים אנחנו מיעוט ואנחנו לא יכולים להשפיע על הכל.

מרינה סולודקין: אנחנו בתקופת חירום אבל אני חושבת שעלינו לשאול היום איפה הכלכלה של תקופת חירום ותקופת מלחמה?

מרינה סולודקין: איפה מלווה מלחמה, איפה מס על מותרות?

מרינה סולודקין: מקצצים רק מהחלשים בגלל שאין שמאל חברתי.

מרינה סולודקין: למה אפילו מתכנית של 1% מס על ניירות ערך מגיעים בסופו של דבר ל-0.5% מס על ניירות ערך ואומרים שזה יבוצע רק במילניום הבא?

מרינה סולודקין: כלומר, זה נוגע גם לפילוסופיה, מה עושים בתקופת חירום כאשר המדינה זקוקה לאמצעים כדי לנהל מאבקים וכדי לחזק את הביטחון.

מרינה סולודקין: על כל זה לא מדברים.

מרינה סולודקין: אם אנחנו לא מדברים על חלופות אז אנחנו כאילו חלשים, אנחנו כאילו כלומניקים, אם אנחנו לא אומרים מאיפה ניתן לקחת כסף.

מרינה סולודקין: אני לא רואה שמישהו מנהל את המאבק הזה.

מרינה סולודקין: בוודאי שאם לא תהיה תמיכה תקשורתית יהיה מאוד קשה בכנסת.

מרינה סולודקין: לא לנו, בגלל שהציבור שאנחנו מייצגים לא קורא "הארץ" או "ידיעות אחרונות".

מרינה סולודקין: בעיתונות הרוסית דווקא דיווחו על הפגיעה במשפחות חד-הוריות של 640 שקל לחודש.

מרינה סולודקין: עבור העולים זה סוף העולם בגלל שאין להם דירה, אין להם הון, אין שום דבר, יש רק ילדים ואין בעל.

מרינה סולודקין: אני חושבת שהמאבק צריך להתבטא או בדרישה לפטר את שר האוצר או שאנחנו נלך למסגרת(?).

מרינה סולודקין: אני רואה רק את האלטרנטיבה הזאת.

מרינה סולודקין: תודה.

ויקטור כהנא: אנחנו מפגיעים כל יום שישי מול ביתו של שר האוצר.

יעל דיין: קיבלנו כאן מסמך ממשרד העבודה והרווחה, מהאגף להכשרה ולפיתוח כוח אדם, שמתייחס להכשרה מקצועית.

יעל דיין: נכתב בבירור ש-14,000 נשים דורשות עבודה הלומדות במסגרות הכשרה והסבת מבוגרים תיפגענה בתקציב 2003.

יעל דיין: בראש הרשימה של מי שתיפגענה עומדות עולות חדשות ואחר-כך נשים חד הוריות, חסרות השכלה וכן הלאה.

יעל דיין: כמובן יפגעו נשים בעלות מקצועות נכחדים, כמו טקסטיל, ויפה שכך קראתם להם.

מרינה סולודקין: דיברתי על ההיקף הנרחב.

מרינה סולודקין: אנחנו נאבקים בנושא העולות החדשות אך כוחנו דל.

מרינה סולודקין: מה שאני לא רואה הוא מאבק של כולנו לגבי כלל הציבור ואני לא רואה הצעת חלופות למדיניות כלכלית מוניטרית שאנחנו לא מסכימים לה ולא משלימים איתה.

יעל דיין: אנחנו נאבקים ללא הצלחה.

יהודה גלעד: אני באופן רשמי לא חבר הוועדה לקידום מעמד האישה אבל הנושאים קרובים לליבי ואני משתדל להשתתף בישיבות.

יהודה גלעד: קודם כל, גם אני מברך את יושבת הראש.

יהודה גלעד: אני חושב שאי אפשר לעבור בשתיקה על הקיצוצים הללו ועל הפגיעה בעיקר בנשים, בשכבות החלשות בכלל אבל בעיקר בנשים.

יהודה גלעד: יחד עם זה אני רוצה לומר שתי הערות.

יהודה גלעד: הערה ראשונה לדבריה של חברת הכנסת ענת מאור.

יהודה גלעד: אני חושב שלא יהיה נכון לקשור את המאבק לעניין הפוליטי כי בזה אנחנו ממדרים חלקים גדולים מהציבור מהיכולת לתמוך במאבק הציבורי הזה.

יהודה גלעד: גם אני חושב שאולי נכון יותר לקחת יותר מהמתנחלים, מהחרדים וכולי אבל אם נפתח את העניינים האלה, זה מייד ימדר את המאבק, יהפוך להיות מאבק של ציבור מסוים וימנע להפוך אותו למאבק ציבורי.

יהודה גלעד: ההצלחה של המאבק הזה היא ביכולת לחבר כמה שיותר כוחות.

יהודה גלעד: לא טוב להפוך אותו למאבק פוליטי, לקשור אותו בצורה ישירה מדי למאבק של ימין ושמאל, למרות שלכל אחד מאיתנו יש את העמדות שלו.

יהודה גלעד: אין ספק שהמציאות הזאת נגזרת בעיקר מן המצב המדיני שבו אנחנו נמצאים אבל אנחנו חלוקים על הפתרונות ולכן לדעתי לא יהיה חכם לקשור את זה בצורה ישירה מדי.

יהודה גלעד: הערה שנייה, אני רוצה לתמוך בדברים שאמרה חברת הכנסת מרינה סולודקין.

יהודה גלעד: אני לא יודע איך עושים את זה, אני שואל אותך חברת הכנסת יעל.

יהודה גלעד: חייבים לא רק לצעוק אלא גם להציע חלופות רציניות על-ידי אנשי מקצוע.

יהודה גלעד: היום ההכרה הרחבה בציבור היא שבאמת המצב הוא מאוד חמור וצריך לקצץ ולהוריד, מבינים שהעוגה לא מספיקה לכולם.

יהודה גלעד: אני חייב לומר שאני לומד עכשיו את הנושאים, אני לא מתיימר להיות מומחה.

יהודה גלעד: עומדים אנשי מקצוע מאוד רציניים מהצד השני שמוכיחים לנו באותות ובמופתים שתשלומי ההעברה ושתשלומי הרווחה בכלל במדינת ישראל הם מן הגבוהים בעולם, שהמשק לא יכול לעמוד בהם ושבסופו של דבר הוא יתמוטט.

יהודה גלעד: אני מצטט כרגע את העמדות המנוגדות, שכולנו יודעים שיש בהן לא מעט ניפוח ולפעמים הן לא בדיוק משקפות את המציאות.

יהודה גלעד: הם טוענים שבסופו של דבר זה לטובת השכבות החלשות כיוון שאחרת המערכת כולה תתמוטט.

יהודה גלעד: כנגד זה צריך להציב את הטיעונים האחרים, שגם הם יהיו מגובים על-ידי אנשי מקצוע, אנשי כלכלה ואנשי חברה, שיציבו מערכת שיכולה להיות ישימה במערכת הכלכלית ובמצב הכלכלי הנוכחי.

יהודה גלעד: עלינו להראות מאיפה אפשר בכל זאת לקצץ וכיצד ניתן לבנות מערכת יותר נכונה בלי לפגוע כל-כך קשה בשכבות החלשות.

יהודה גלעד: כולם מדברים על המצב הבטחוני אבל אי אפשר להתכחש לעובדה שהחוסן החברתי שלנו כחברה הוא בסופו של דבר גם החוסן הלאומי שלנו.

יהודה גלעד: חברה שמתכחשת לשכבות החלשות היא בסופו של דבר חברה חלשה שגם לא יהיה לה כוח לעמוד במבחנים לאומיים אחרים.

נחמה רונן: אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו.

נחמה רונן: אני רוצה לנסות להיות פרקטית ולהציע דרך, שמעבר לדיון בוועדה והמסרים שיישמעו פה גם נעשה משהו שיביא לתוצאה.

נחמה רונן: אני חושבת שהמאבק לא יכול להישאר בין כתלי הוועדה.

נחמה רונן: זה לא בעיה רק של הוועדה לקידום מעמד האישה אלא אני חושבת שזה חייב לבוא בחזרה לפורומים של המפלגות.

נחמה רונן: אין פה פגיעה בסקטור שהוא בעל צביון פוליטי.

נחמה רונן: אין זה משנה כרגע אם מדובר על נשים יהודיות או ערביות, חרדיות או חילוניות.

נחמה רונן: הפגיעה חוצה מחנות פוליטיים.

נחמה רונן: לכן אני חושבת שגם ההתגייסות שלנו כחברי כנסת, ולא כחברות כנסת, חייבת להיות חוצת מחנות.

נחמה רונן: זה לא צריך להיות מאבק מפלגתי.

נחמה רונן: כבר ראינו שכאשר הכנסת מתלכדת סביב נושא מסוים מצליחים לשנות דברים גם בוועדת הכספים.

נחמה רונן: האוצר גם יודע להיות קשוב למאסה של חברי כנסת וחברות כנסת שמתאחדים מאחורי נושא מסוים.

נחמה רונן: אני חושבת שאנחנו צריכים לערוך ישיבה פנימית ולראות איך אנחנו מגייסים לעניין הזה את המפלגות, ולאו דווקא את הוועדה.

נחמה רונן: הוועדה כמובן יכולה להיות כקול קורא אבל השאלה היא איך מגייסים את המפלגות.

נחמה רונן: נראה לי שיש תחושה היום שכבר מוכנים לקבל את הכל: המצב המדיני הקשה, המצב הכלכלי הרעוע.

נחמה רונן: הכל כל-כך "על הפנים" אז בסדר, אז יקצצו.

נחמה רונן: אין יותר מדי כוח למאבקים וכל דבר מקבלים היום כ"כזה ראה וקדש".

נחמה רונן: בשם המצב הבטחוני עושים רפורמות שערורייתיות שהדעת לא סובלת, הכל מכניסים למסגרת החבילה הזאת של מלחמה.

נחמה רונן: לכן אני חושבת שמוכרחים להוביל את המאבק הזה מהוועדה והחוצה לרמה של מפלגות.

יעל דיין: אני מקבלת את זה כמובן.

יעל דיין: אני רוצה לציין שיש דברים שהם ספציפיים, שעם כל הרצון הטוב אם אנחנו לא נאבקים הם לא מקודמים.

יעל דיין: למשל בעניין האלימות, או בעניין המשפחות החד-הוריות.

יעל דיין: הרי כולם מאוד מזועזעים כל אימת שמתבצע רצח במשפחה וכל אימת שנמסרים נתונים מחרידים ויש קיצוץ בתקציבים.

יעל דיין: אומרים שזה בעיה חברתית, שזה לא בעיה של נשים.

יעל דיין: אבל אם זה לא היה עולה לדיון בעקשנות ובעקביות בוועדה יום אחרי יום, שנה אחרי שנה אז דברים לא היו משתנים.

יעל דיין: אותו דבר לגבי חקיקה ואותו דבר לגבי משפחות חד-הוריות או מזונות, שהוא מובהק לנשים, או עניין של אחוז הנשים בין מקבלי הבטחת הכנסה, או עניין של עולות חדשות.

יעל דיין: זה לא כמו עולים חדשים.

יעל דיין: עולות חדשות זה סיפור בפני עצמו.

יעל דיין: יש דברים שהם ספציפיים לנשים.

יעל דיין: אנחנו צריכים להיות שותפים למאבק הכללי, ללא ספק, ואני מסכימה בעניין גיוס המפלגות, אבל בתוך המאבק הכללי, הלוואי והמאבק הכללי יהיה שותף לנו בעניינים של נשים.

יעל דיין: כל עוד הוא לא לגמרי שותף לנו בהתמדה אנחנו לא יכולים לשמוט מידינו את הקטע הזה.

יעל דיין: אנחנו ניתן את כל העזרה ואת כל השותפות למאבק הכללי ונבקש מכל הארגונים שעוסקים במאבק הכללי להיות חלק מאיתנו אבל את הפינה שלנו בפני עצמה אנחנו לא נזנח.

נחמה רונן: בוודאי שלא, לא זאת היתה הכוונה.

נחמה רונן: אולי יהיה ציני להגיד אבל ננצל את זה שכפי הנראה זאת שנת בחירות, נשתמש בזה בצורה הכי צינית.

נחמה רונן: כולם עושים את זה וכולם מנצלים וזה מה שהכי יכול לעזור.

כוכבה קניסטר: שרת האוצר צריכה להיות אישה.

יעל דיין: הלוואי, אבל לא הייתי בונה על זה ...

יעל דיין: נעבור לנציג משרד האוצר.

יעל דיין: אני מבקשת שתתייחס לנתונים.

יעל דיין: אם הנתונים לא נכונים אנחנו נשמח לקבל נתונים אחרים.

יעל דיין: כמו כן אני מבקשת שקצת תעמיק לגבי הרציונל והפילוסופיה שעומדים מאחורי התכנית הזאת ומה השורה התחתונה, לאן זה יביא אותנו, אם יש שורה תחתונה כזאת.

אודי בן-דרור: אתחיל בהתייחסות כללית.

אודי בן-דרור: בתקופה האחרונה היות ויש ירידה מתמשכת בהכנסות המדינה נוצר צורך בהפחתת ההוצאות.

אודי בן-דרור: תכנית החירום הכלכלית כללה מרכיב משמעותי של הגדלת המס.

אודי בן-דרור: הגענו למצב שאי אפשר להגדיל יותר את המס, גם לא במלווה ביטחון כי זה נופל על אותם אנשים משלמי מס.

אודי בן-דרור: בגלל זה נוצר צורך להפחית בהוצאות המדינה.

אודי בן-דרור: אחד המרכיבים העיקריים בהפחתה בתכנית העכשווית הוא בתשלומי המוסד לביטוח לאומי, בנושא שוק העבודה.

אודי בן-דרור: המטרה היא להפחית את התמריצים שקיימים היום להישארות מחוץ לשוק העבודה.

אודי בן-דרור: בנוסף, יש עוד דברים שאני אתייחס אליהם.

יעל דיין: אני מבקשת לא להפריע.

יעל דיין: הרי אין כאן חידושים ואנחנו לא מופתעים.

יעל דיין: אנחנו נשמע את העמדות השונות.

יעל דיין: זה לא סיבה לוויכוח, מה גם שהדברים ידועים ואנחנו לא מסכימים להם.

אודי בן-דרור: קיימים היום כמה דברים שמפחיתים את התמריץ להיכנס לשוק העבודה.

אודי בן-דרור: אחד, שזה נכון לא רק לגבי משפחות חד-הוריות אלא גם למשל לזוג עם שני ילדים, הוא שגובה הקצבה הבסיסית, בלי ההכנסות הנוספות ובלי ההטבות הנלוות, גבוה משכר המינימום.

ברכה ארג'ואני: מה זה שכר המינימום, תגיד לי?

ברכה ארג'ואני: מה הגובה של שכר המינימום?

יעל דיין: עכשיו אין לך זכות דיבור ולא אאפשר לך להפריע לו.

יעל דיין: את רוצה לדבר במקום האוצר או שאת מוכנה לשמוע?

ברכה ארג'ואני: הוא אומר ששכר המינימום גבוה מקצבת הביטוח הלאומי שאני מקבלת בקושי.

אודי בן-דרור: למשל אם חד-הורית עם שני ילדים יכולה להשתכר עד כמעט 7,000 שקל, עד השכר הממוצע ועדיין לקבל את השלמת ההכנסה עם ההטבות הנלוות לה.

טליה לבני: זה לא נכון.

טליה לבני: אולי שהוא לא ייתן נתונים אלא שיתייחס רק למדיניות.

טליה לבני: הוא מבלבל אותנו עם עובדות שצריך לבדוק אותן.

טליה לבני: אלה נתונים מוטֵי תקשורת.

טליה לבני: אנחנו פשוט נותנים לו במה.

יעל דיין: יש השגות גם על הנתונים וגם על המדיניות.

יעל דיין: אני נותנת לו במה כי אני כנסת, ומשרד האוצר הוא המשרד הממשלתי שהוא הרפרנט שלי בנושאים האלה.

יעל דיין: אני יכולה לשבת עם נעמ"ת ועם גברת ברכה ארג'ואני ועם אחרים מכאן ועד הודעה חדשה אבל לא נגיע לשום דבר.

יעל דיין: למה בכלל לעשות דיון?

יעל דיין: נצא ישר להפגנות, נצעק למיקרופונים, נבוא הנה ונראה מי מצביע בעד ומי מצביע נגד.

יעל דיין: בבית הזה ננהל דיון ונשמע את העמדות השונות, בבקשה.

אודי בן-דרור: בנוסף, אימהות לילדים - פה זה לא רק חד-הוריות - פטורות ממבחן התעסוקה עד גיל 7, או עד גיל 18, מה שמשאיר את האימהות הללו מחוץ לשוק העבודה.

ג'ודי דון: עכשיו אמרו 3 חודשים.

אודי בן-דרור: החלטת הממשלה היתה על שנתיים.

אודי בן-דרור: המטרה היא לשלב את הנשים הללו בשוק העבודה.

אודי בן-דרור: אמא שנמצאת 7 שנים מחוץ לשוק העבודה - וזה יכול להיות לא רק 7 שנים כי אם יש לה ילד נוסף זה נמשך זמן רב יותר, עד שהילד הצעיר בן 7 - אמא שנמצאת שנים ארוכות מחוץ לשוק העבודה קשה לה מאוד להשתלב אחר-כך.

ג'ודי דון: גם קשה לה לא לנסוע באוטובוס כי הורידו לנו את התמיכה.

יעל דיין: בבקשה, לכל ההערות האלה יש מקום והן תישמענה בהמשך.

אודי בן-דרור: התכנית מתייחסת לעניין התעסוקה לא רק בהיבט של הקצבה אלא בהיבטים נוספים.

אודי בן-דרור: הראשון הוא מיקוד ההכשרה המקצועית למקבלי הבטחת הכנסה, מתוך ראייה שאלה האנשים שנמצאים מחוץ לשוק העבודה תקופה ארוכה יותר ואלה אנשים שיותר קשה להם להשתלב בשוק העבודה.

אודי בן-דרור: בגלל זה נתקבלה החלטה להתמקד באותם אנשים בהכשרה המקצועית; החוק לעידוד המגזר העסקי, שהיה רחב יותר בגרסה הקודמת, מתוקן כך שהוא יתמרץ העסקת אנשים שקיבלו גמלת הבטחת הכנסה, שהם מובטלים תקופה ארוכה; בקצבאות סיעוד תיעשה הבחנה לפיה קצבת הסיעוד של מי שמעסיק עובד זר תופחת לעומת הגדלת קצבת הסיעוד של מי שמעסיק עובד ישראלי.

אודי בן-דרור: זה יגדיל את האפשרות שעובדים ישראלים יעבדו בסיעוד; מדובר על הקמת רשות הגירה וגירוש עובדים זרים.

אודי בן-דרור: כל אלה צעדים נוספים לעניין הקצבה על מנת ליצור מקומות תעסוקה ועל מנת לקלוט את מקבלי הבטחת ההכנסה בשוק העבודה.

אודי בן-דרור: בנוסף, שר האוצר ציין בישיבת הממשלה שהוא מוכן לתגבר את נושא מעונות היום.

יעל דיין: איך לא שמענו על כך?

יעל דיין: אני מבקשת לקבל את דף הפרוטוקול שמתעד את הדברים.

יעל דיין: זה ממלא אותי בשמחה, הייתי רוצה לראות מה היתה ההתייחסות בדיוק.

אודי בן-דרור: התכנית באה מתוך צורך להפחית בהוצאות, ויש צורך להפחית הפחתה חדה בהוצאות המדינה.

אודי בן-דרור: לא רק בהוצאות תקציב המדינה אלא בתשלומי ההעברה.

אודי בן-דרור: כפי שצוין, בעוד שהכנסות המדינה ממסים הולכות וקטנות, תשלומי ההעברה בשנים אחרונות הולכים וגדלים ותקציב המדינה לא מצליח לעמוד בהוצאה החברתית.

אודי בן-דרור: בגלל זה בא הצורך להפחית.

יעל דיין: תודה רבה.

יעל דיין: נעבור לנציגי משרד העבודה והרווחה.

אורנה ורקוביצקי: אני נציגת הביטוח הלאומי.

אורנה ורקוביצקי: המנכ"ל שלנו התראיין בתקשורת והתבטא כנגד הגזירות הכלכליות.

אורנה ורקוביצקי: אנחנו רואים בהן המשך ישיר לגזירות שכבר נכנסו לתוקפן בחודש שעבר, וגם בחוק ההסדרים של שנה שעברה.

אורנה ורקוביצקי: הנתונים מדברים בעד עצמם, הגזירות הן נוראיות והן פוגעות מאוד בשכבות החלשות.

אורנה ורקוביצקי: זאת העמדה שהציג מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי בתקשורת ואנחנו עומדים מאחוריה.

אורנה ורקוביצקי: יחד עם זה, אי אפשר להתעלם מהעובדה שבמשך השנים יצרנו עיוות כלשהו, שהתמריצים ניתנו לאנשים שאינם עובדים ולא יצרנו מספיק תמריצים לאנשים עובדים כדי לעודד את האוכלוסייה להשתלב בשוק העבודה.

אורנה ורקוביצקי: נכון שהיום המצב הוא הפוך, שגם אם היינו רוצים - אין מקומות עבודה, וזה עיקר הבעיה לדעתי.

אורנה ורקוביצקי: אנחנו היינו בעד השקעת משאבים ביצירת מקומות עבודה, בהכשרה מקצועית של אנשים, בהשלמת השכלה, בהכנת האנשים בצורה נכונה יותר להשתלבות בשוק העבודה אבל כל זה רק כשתהיה עבודה.

יעל דיין: רשות הדיבור לנציגת האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה והרווחה.

שרה חורש: אני בהחלט מצטרפת לכל מי שאמר שהתכנית הכלכלית תהרוס את מה שבנינו עד עכשיו, והיא תהרוס גם לטווח הארוך.

שרה חורש: צריך להגיד את זה.

שרה חורש: באשר לאגף להכשרה מקצועית, אני זוכרת שבוועדה הזאת בכל ישיבה אמרו לנו: תעלו את אחוז המשתתפות בהכשרה מקצועית.

שרה חורש: אני מודה לך, חברת הכנסת יעל דיין, שהמרצת אותנו להגדיל את אחוז הנשים בהכשרה המקצועית.

שרה חורש: הגענו למצב שכמעט 50% מהמוכשרים מבין דורשי העבודה הם נשים, 14,000.

שרה חורש: אבל מה עומד לקרות עם כניסתן של כל הגזירות האלה?

שרה חורש: אומרים לנו: תעבדו רק עם אלה שמקבלים הבטחת הכנסה.

שרה חורש: אנחנו עבדנו וכתבנו תכניות שונות שחלק מהן האוצר לא אישר לנו לקדם.

שרה חורש: בשנת 2001 הכנסנו להכשרה מקצועית ולהשלמות השכלה 5,000 נשים שמקבלות הבטחת הכנסה, אבל אנחנו לא רוצים להזניח את ה"ליין" הרגיל של דורשות עבודה המקבלות דמי אבטלה.

שרה חורש: מה שיקרה, שהרשימה שהתחלת לקרוא קודם, כל אלה ייפגעו והם לא יקבלו הכשרה מקצועית כדי להכניס אותם למעגל העבודה.

שרה חורש: ממילא הם יפלו להבטחת הכנסה, שגם שם קיצצו, כמו שאמרת קודם, בין 30%-50% מהגמלה.

שרה חורש: אני מוכרחה לקרוא לכם מהמסמך שהעברנו לוועדה מי הן האוכלוסיות שייפגעו מיידית: עולות חדשות; נשים חד-הוריות; חסרות השכלה ובלתי מקצועיות; תושבות מוקדי אבטלה ואזורי פריפריה; ערביות, דרוזיות ובדואיות - שם תהיה פגיעה מאוד מאוד קשה.

שרה חורש: סוף-סוף הגענו למצב שאנחנו עובדים איתן יפה ונשים נכנסות להשלמת השכלה ולעבודה; נשים חרדיות - נכנסנו למגזר ועושים איתן עבודה נפלאה ועכשיו אומרים לנו: נראה; נשים בעלות מקצועות נכחדים כמו טקסטיל וכולי; בנות אוכלוסיות מקא"מ בצה"ל; נשים נכות ומוגבלות; וחיילות משוחררות.

שרה חורש: יש לנו גם מספרים ואני אשמח להגיד לכם על מה אנחנו מדברים.

שרה חורש: הכנסנו להשלמת השכלה כ-1,400 נשים.

שרה חורש: במכינות יש כ-700 נשים, מאחר שלהרבה מאוד נשים חסר הבסיס כדי להיכנס לקורסים.

שרה חורש: בהכשרות יום היו לנו כ-9,000 נשים.

שרה חורש: סוף-סוף הגענו למספר שאת, חברת הכנסת יעל דיין, דחפת אותנו להגיע אליו.

שרה חורש: אנחנו עובדות עם נשים במפעלים ובשיקום.

שרה חורש: מעל 500 נשים נכות קיבלו הכשרה מקצועית והן עובדות באמצעים בלתי רגילים.

שרה חורש: יש לנו יחידה של קידום נשים בעבודה.

שרה חורש: ביצענו השנה 110 סדנאות העצמה והכנה לעבודה לנשים לומדות.

שרה חורש: הן לא מקבלות הבטחת הכנסה אלא הן באות מבין דורשי העבודה.

שרה חורש: גם שם מהר מאוד מכניסים אותן חזרה לשוק העבודה והן לא נופלות לנטל על המדינה.

שרה חורש: כפי שאמרתי, אנחנו מדברים גם על עולות חדשות.

שרה חורש: אנחנו מלמדים אותן מיומנויות לחיפוש עבודה, תכנון קריירה, העצמה, התמודדות עם ריבוי תפקידים.

שרה חורש: במסלולי הכשרת המבוגרים שלנו, לפי כל המחקרים שעשינו 59% מכלל הנשים הבוגרות עובדות בשכר 6 חודשים מיום סיום הקורס.

שרה חורש: מה הם רוצים, שאנחנו נפסיק את זה?

שרה חורש: במסלולי האקדמאים 71% מהנשים עובדות.

שרה חורש: אמרנו לאוצר שאנחנו מוכנים להמשיך ולהשקיע גם במקבלות הבטחת הכנסה אבל זה בנוסף ולא להוריד את הזכאיות מבין דורשי העבודה שצריכות לקבל גם הכשרה מקצועית.

שרה חורש: אני לא צריכה להגיד לכם שעוד מעט נגיע ל-300,000 דורשי עבודה כל חודש, שרובם נשים.

שרה חורש: במצטבר זה הרבה יותר מחצי מיליון בחישוב שנתי.

שרה חורש: זה מספר מזעזע כשלעצמו.

שרה חורש: אנחנו מוכנים להשקיע במקבלות הבטחת הכנסה אך בנוסף.

שרה חורש: מצד אחד האוצר מדבר על כך שאנחנו נלך לעטוף את מקבלי הבטחת הכנסה אך מצד שני קיצצו לנו השנה 40 מיליון שקל.

שרה חורש: בשנה הנוכחית, כשאנחנו רוצים להשקיע יותר בכל העוני הזה, האוצר קיצץ לנו את התקציבים.

שרה חורש: אי אפשר להפר איזון באופן כזה.

יעל דיין: האם יש לך הערכה כספית של גודל הקיצוץ המוצע לשנת 2003 בתחום שלכם?

שרה חורש: עדיין לא דיברו איתנו סופית אבל בשנת 2002 כבר חסרים לנו 40 מיליון שקל.

שרה חורש: השקעה במקבלי הבטחת הכנסה היא פי 5 מאשר השקעה בדורש עבודה המקבל דמי אבטלה.

שרה חורש: כך שאפילו עם התקציב שיש לי זה לא ייתן benefit למשק בשום דבר.

שרה חורש: אומרים לנו שהממשלה מתכוונת לשלוח מכאן את העובדים הזרים.

שרה חורש: אז מי יכשיר רתכים ומי יכשיר את כל המקצועות הנדרשים שהיום תופסים אותם עובדים זרים?

שרה חורש: אי אפשר בהבל פה לפתור את כל הבעיות האלה.

שרה חורש: הם לא בודקים.

שרה חורש: רציתי להגיד דבר מה שהוא לעניות דעתי דבר מרכזי.

שרה חורש: יש את משרד העבודה והרווחה, יש את המוסד לביטוח לאומי, יש את שירות התעסוקה ויש עבודה ורווחה.

שרה חורש: זה משרד ענקי שבו כולם מתעסקים בחלקים שונים של האוכלוסייה המאוד מאוד קשה.

שרה חורש: ברגע שאתה מפר את האיזון, אתה מכה גם בביטוח הלאומי, גם במקבלי דמי אבטלה וגם בהכשרות מקצועיות - גמרת אותם לחלוטין.

שרה חורש: אף אחד לא קם ואומר את זה.

שרה חורש: כאשר אני מנסה להגיד את זה אומרים לי: מה, באמת, אלה אותן אוכלוסיות?

שרה חורש: אני רוצה להגיד לכם חברי הכנסת, אם לא יעשו משהו דרסטי כל האוכלוסייה הזאת תהפוך למקבלי הבטחת הכנסה.

שרה חורש: במקום שהם יקבלו עבודה וירצו ללכת לעבוד, הם יקבלו הבטחת הכנסה.

שרה חורש: תודה רבה.

יעל הרמל: אין לי נתונים ולמרות זה המצב חמור ביותר, במיוחד לאור העובדה שכבר נתבשרנו היום ברמז עבה כפיל שיהיה קיצוץ דרסטי בהצעת התקציב לשנת 2003, כאשר כבר בשנת 2002 אנחנו נמצאים בקיצוץ בתחום הרווחה שאותותיו ניכרים בכל מקום שאנחנו הולכים אליו.

יעל הרמל: אנחנו מבקרים ברשויות מקומיות והזעקה הנשמעת משם היא בלתי נסבלת.

יעל הרמל: הן כמובן בכל הסעיפים הנוגעים לענייננו היום, אבל אני רוצה לציין שיש פגיעה גם בסעיפי תקציב הרבה יותר רחבים, כמו הצרכים המיוחדים, שבעצם הם לחם חוקן של המחלקות לשירותים חברתיים שצריכות לתת את הסיוע הנוסף, בנוסף לקצבאות, על כל מיני דברים כמו הסעות לדיאליזה ותרופות שאינן נמצאות בסל התרופות וכדומה לאוכלוסיות המצוקה החלשות ביותר.

יעל הרמל: זה קוצץ בצורה שממש אי אפשר לדמיין אותה בשנה-שנתיים האחרונות ועוד אמור להיות מקוצץ בשנה הקרובה.

יעל הרמל: הסעיף התקציבי הזה כבר כמעט חסר תועלת.

יעל הרמל: אני לא מדברת רק על זה אלא גם על כל התכניות הייחודיות לעולים חדשים, לדרי רחוב ולנפגעי אלכוהול.

יעל הרמל: כל זה מתחבר יחד עם אלימות במשפחה.

יעל הרמל: גברת שרה חורש דיברה על כך שאנחנו מתחברים בכל מיני כיוונים, זה נכון.

יעל הרמל: אותה אוכלוסייה של נפגעי אלכוהול נפגעת גם בהכשרה מקצועית, גם בקצבאות של הביטוח הלאומי וגם אחר-כך בתכניות הייחודיות שאנחנו מנסים לעשות לאוכלוסיות המיוחדות האלה.

יעל הרמל: היא נפגעת 7 פעמים בעצם.

יעל הרמל: אני מוכרחה להגיד כעובדת משרד העבודה והרווחה, כמי שנמצאת בקשר עם הרשויות המקומיות, שאנחנו במצב של כמעט יאוש.

יעל הרמל: אנחנו נמצאים בשטח, מול האנשים ומול העובדים שצריכים להתמודד עם זה.

יעל הרמל: המצב הוא ממש בלתי נסבל.

חיותה שנבל: אני מנהלת השירות לנשים ונערות.

חיותה שנבל: זה שירות שמטפל באוכלוסיית הקצה, באוכלוסייה של נשים מוכות, נשים נפגעות אלימות, נערות במצוקה.

חיותה שנבל: המספרים גדולים.

חיותה שנבל: בשנים האחרונות הצלחנו לקדם את העלאת המודעות ואת הטיפול באוכלוסייה הזאת, לתת לה מענה ולפתח לה לפחות לקו הראשון את המסגרות של המקלטים.

חיותה שנבל: עוד הדרך מאוד רחוקה.

חיותה שנבל: חלק גדול מהיושבים כאן מכירים את המסלולים שצריכות לעבור אותן נשים כדי שתהיינה מסוגלות אחר-כך לשקם עצמן, להיות עצמאיות ולתפקד.

חיותה שנבל: בשלב הראשון מנסים לתת להן את ההגנה ואת הטיפול הראשוני ואנחנו עושים את זה יפה.

חיותה שנבל: אני מקווה שבזה לא נפגע בקיצוצים של השנה הבאה.

חיותה שנבל: אבל פרט לזה אנחנו לא מצליחים לקדם שום דבר.

חיותה שנבל: נשים כאלה מחוסר ברירה תחזורנה בסופו של דבר למעגל האלימות, לבעל המכה, למשפחה הדוחה, וכנ"ל גם הנערות וגם הנשים.

חיותה שנבל: זה נושא שמדאיג אותנו מאוד-מאוד כמי שאחראים לתת את המענים ואת השירותים לאוכלוסיות האלה, גם לנשים וגם לנערות.

יעל דיין: הוועדה כמובן תקיים ישיבה נפרדת בנושא אלימות ורווחת נשים, לגבי המרכזים.

יעל דיין: אז אנחנו נבקש לדעת במדויק מה הקיצוץ המוצע.

יעל דיין: שבענו כבר את ה"הטבות" שעושים לנו כל שנה, כאשר אנחנו מגיעים לסוף השנה ורואים ששום דבר לא קרה.

יעל דיין: מבטיחים 50 מיליון שקל, 25 מיליון שקל, 12.5 מיליון שקל בבסיס התקציב, ממש בטוח, תוספת, כך למקלטים וכך לדירות קלט ולילדים בסיכון וכן הלאה.

יעל דיין: שום דבר לא קרה מכל ההבטחות האלה של שלושה ראשי הממשלות האחרונים, כולל ראש הממשלה הנוכחי שהבטיח הרים וגבעות.

יעל דיין: כולנו התבשמנו מההבטחות ואמרנו: נהדר, הנושא הזה מקבל עכשיו תשומת לב שלא היתה לו אף פעם.

יעל דיין: הבלים, הבלים, להד"ם, פשוט שום כלום.

יעל דיין: זה נושא שהוא ממש ה"בייבי" החולה שלנו, שרק בוועדה שלנו עוקבים אחריו בצורה הכי מפורטת.

יעל דיין: אנחנו נשב ונדון על זה בפירוט.

יעל דיין: חבר הכנסת עמיר פרץ, אני רוצה לציין שהזכירו כאן את הקשר הברור, שאנחנו לא יכולים לדבר על אלימות בלי לדבר על עוני, אנחנו לא יכולים לדבר על עוני בלי לדבר על פגמים בבריאות, אנחנו לא יכולים לדבר על ילדים בסיכון כאיזה דבר נפרד מההוויה של ההורים, ואם הם כן מקבלים הבטחת הכנסה או לא, אם כן מכשירים אותם או לא, אם הם כן משכילים או לא משכילים.

יעל דיין: כעת אנחנו מרחיבים את כל המעגלים האלה.

יעל דיין: יש מעגל של עוני, מעגל של היעדר בריאות, מעגל של אלימות והכוונה היא לצמצמם.

יעל דיין: הכוונה היא ליצור פחות סיבה ומסובב.

יעל דיין: מה שקורה כאן היום הוא בדיוק להיפך: אנחנו מרחיבים את הסיבות, גם לאלימות, גם לעוני, גם לבריאות לקויה, מרחיבים את המעגל שקיים בלאו הכי.

טליה לבני: צריכים לקרוא לה "התכנית לצמיחת העוני ופערי השכר".

יואב הס: אמרת ששלושה ראשי ממשלות הבטיחו אך שום דבר לא קרה.

יואב הס: האם את יכולה לשים את האצבע למה זה קורה, מי אשם בכך ששום דבר לא קרה?

יואב הס: הרי מישהו תוקע את זה, מישהו מבטיח ומישהו לא מקיים.

יעל דיין: מישהו תוקע את זה כי זה לא בסדרי עדיפויות.

יעל דיין: זה בסדר עדיפות רק כשהם עומדים מול מיקרופון.

יעל דיין: מישהו נכנס לתפקיד ואז יושבים איתנו ואומרים: וואללה, אתם צודקים, אני אדאג, והעניין של אלימות זה וו'י וו'י וו'י, וכולם בוכים ומזדעזעים ומביאים את הנתונים.

יעל דיין: אבל זה לא בראש סדרי העדיפויות.

יעל דיין: אני כבר לא משווה את זה עם ביטחון.

יעל דיין: זה לא עומד מול 28 משרדי ממשלה.

יעל דיין: העניין הזה הרי מרתיח.

יעל דיין: אומרים לי שמספר השרים וסגני השרים הוא כסף קטן, שמוכרחים את כל המשרדים האלה.

יעל דיין: הכסף הקטן הזה על כל משרד זה עוד שני מקלטים, זה עוד 10 דירות קלט, זה טיפול בעוד ילדים בסיכון, זה עוד מעון לנערות במצוקה.

יעל דיין: אני אומרת שבסדרי עדיפויות, בלי קשר לביטחון, אנחנו נמצאים בערך בתחתית הסולם.

עמיר פרץ: גברתי היושבת-ראש, המשתתפים, ראשית אני מתנצל על האיחור.

עמיר פרץ: באתי לחזק את ידיה של יושבת-ראש הוועדה שמובילה את המאבק על מעמדן של הנשים במדינת ישראל בכל התחומים, הן ברמה של השתלבות במערכת קבלת ההחלטות והן בבחינת מצבן של נשים בכל מסגרת ומסגרת.

עמיר פרץ: אני חושב שאנחנו עברנו משלב של משברים במדינה לשלב של משברים בחברה.

עמיר פרץ: יש משבר בטחוני אולם ברגע מסוים הוא יחלוף ויגיע למצב מאוזן כלשהו.

עמיר פרץ: יש משבר כלכלי אבל גם פה יגיע שלב שבו נצליח להגיע לאיזונים נכונים.

עמיר פרץ: היום אנחנו נמצאים באחד המשברים הקשים ביותר שפוגעים ברקמות החברתיות העדינות ביותר.

עמיר פרץ: מאז ומתמיד שירותי הרווחה שימשו כלי לכסות על הבושה של כישלון המדיניות של ממשלות.

עמיר פרץ: שירותי הרווחה במידה מסוימת היו שסתום פורק לחץ.

עמיר פרץ: כאשר יש אבטלה, כאשר יש חוסר מדיניות כלכלית שיכולה לתת צמיחה לכל משפחה ומשפחה - שירותי הרווחה הם שספגו במידה מסוימת הכל אליהם.

עמיר פרץ: היו להם מעט כלים להתמודד עם הצרכים, למשל הכשרות מקצועיות ומסלולים מפיגי לחץ.

עמיר פרץ: כאשר היום יגיע מובטל, כל המסלולים למיניהם יימצאו סתומים לחלוטין, בלי שום תקצוב, בלי שום יכולת לתת תשובות.

עמיר פרץ: נעצר התהליך של השתלבות יותר ויותר נשים בשוק העבודה, יותר ויותר בתפקידים יצרניים.

עמיר פרץ: אנחנו נמצא עצמנו ברגרסיה.

עמיר פרץ: הראשונות שייפלטו ממקומות העבודה יהיו נשים, הן הראשונות שיצטרכו לשלם את מחיר המצוקות בשל גזירות כלכליות, בוודאי בתחומים שנוגעים ישירות לנשים, כמו משפחות חד-הוריות וכדומה.

עמיר פרץ: אני לא רואה נתק בין המאבק של ההסתדרות לבין המאבק החברתי שמתקיים היום במדינה, להיפך.

עמיר פרץ: אני חושב שהנשים הן הקורבן הראשון למצב של ג'ונגל בשוק העבודה, אין ספק בכך.

עמיר פרץ: האוצר אומר שהישועה תבוא מגירוש העובדים הזרים.

עמיר פרץ: לא יגרשו אף אחד, אין סיכוי שיגרשו אותם.

עמיר פרץ: העובדה היא שלמעסיקים, שכל-כך נהנים מהנוכחות של העובדים הזרים פה, יש השפעה גדולה.

עמיר פרץ: כל ההצגה הזאת, כאילו יציבו מחר אוניות על החופים ויכניסו לתוכן עובדים זרים המיועדים לגירוש - אוי ואבוי לחרפה הזאת של מדינת ישראל.

עמיר פרץ: ישימו אוניות ויקשרו אנשים בשרשראות עד שיגיע המטוס שיטיס אותם?

עמיר פרץ: אלה תסריטים דמיוניים שתפקידם לתת לציבור עניין לענות בו בזמן מסוים.

עמיר פרץ: אם היה אומץ, היו אומרים שכל מי שמעסיק עובד זר בלתי חוקי ייכנס לבית-הסוהר ל-3 שנים.

עמיר פרץ: לא צריך שום מכלאות.

עמיר פרץ: לא קנס אלא בית-סוהר.

עמיר פרץ: היום סחר בעובדים משתלם יותר מאשר סחר בסמים.

ג'ודי דון: אני רוצה להגיד לך שאני מחפשת עובדים ואני לא מצליחה למצוא.

עמיר פרץ: אם תשלמי יותר, יבואו.

עמיר פרץ: ברגע שיש עובדים זולים אז משלמים פחות.

עמיר פרץ: אם יציעו לאישה, שצריכה לשלם עבור מעון יום ולפיכך נאלצת לעזוב את מקום עבודתה, קצת יותר משכר מינימום אז היא תחשוב לצאת לעבודה אבל אם יציעו לה שכר נמוך כך שבסופו של דבר השיקול הכלכלי הבסיסי לא יאפשר לה לצאת לעבודה, אז היא לא תצא לעבודה.

עמיר פרץ: מה שנכון לגבי כל אחד מאיתנו נכון לגבי השוק כולו.

עמיר פרץ: שופטים את מקבלי הבטחת הכנסה.

עמיר פרץ: אני מתקומם לגמרי כשאומרים שהבטחת הכנסה היא כלי מעודד אבטלה.

עמיר פרץ: יצאתי כעת מדיון בוועדת הכספים.

עמיר פרץ: היו שם נשים, ראש הוועד של "לבידי אשקלון" היא אישה, אישה יוצאת מן הכלל.

עמיר פרץ: הם מנהלים מלחמה כבר קרוב לשנה בהפגנות, חושפים את עצמם ואת ילדיהם וכל זה כדי לקבל שכר מינימום.

עמיר פרץ: אם באמת המדינה צודקת ויש אלטרנטיבה כל-כך פשוטה לקבל הבטחת הכנסה, שנטען שהיא גבוהה יותר משכר המינימום, אז למה אנשים יוצאים לרחובות ומוכנים לבזות את עצמם, לשרוף צמיגים, לעשות את הפעולות הכי משפילות באופן אישי?

עמיר פרץ: אתם לא יודעים מה עובר עובד שמוצא עצמו מול מצלמות הטלוויזיה, מה קורה לו בבית לאחר מכן מול הילדים שלו, שאומרים לו: מה קרה אבא?

עמיר פרץ: כל החברים בכיתה אומרים שאנחנו מחר נישאר בלי פרנסה, בלי אוכל.

עמיר פרץ: זה לא תהליך של מה בכך, והם עושים את הפעולות הללו כדי לחזור ולקבל שכר מינימום במקום העבודה, בעבודה מאוד קשה.

עמיר פרץ: תלכו לבקר את העובדות ב"עוף קור" שניהלו מאבק קשה מאוד כדי לחזור ולעמוד חודש שלם עם הרגליים ברטיבות מאוד קשה, בתנאים מאוד קשים, לראות כל היום קורקבנים רצים על סרט נע מול העיניים כדי לקבל בסוף החודש אולי 2,500 שקל, כי עכשיו יש משבר בענף העופות ואין עבודה מלאה בחודש - והם לא הולכים להבטחת הכנסה.

עמיר פרץ: איך זה מסתדר, כל המציאות הזאת, מול המדיניות, שפתאום האוצר גילה מטמון: "הו, תפסתי את הגנבים, הנה יש מטמון" והוא מסתער?

עמיר פרץ: מתחיל ויכוח ציבורי מי מרמה את מי.

עמיר פרץ: אין בכלל ויכוח על הדבר הבסיסי, שאדם באשר הוא אדם קודם כל רוצה לעבוד.

עמיר פרץ: אף אחד לא רוצה לחם חסד, אף אחד לא רוצה שיעשו לו טובות.

עמיר פרץ: עוד מעט יתקיפו גם את הנשים העובדות, עוד מעט ימצאו איזה שתי אימהות חד-הוריות שאולי רימו ויאמרו שצריך להעמיד לדין את כל האימהות החד-הוריות כי הן עושות תרגילי הונאה.

עמיר פרץ: אנחנו נעשה הכל כדי לא להעביר את התקציב הזה.

עמיר פרץ: היו לנו שלושה תקציבים בשנה וחצי האחרונות, בכולם היתה פגיעה קשה מאוד ברקמות החברתיות הכי קשות.

עמיר פרץ: מה זה צמצום בפעילות המדינה?

עמיר פרץ: כל צמצום הוא פגיעה בעוד ועוד סעיפים.

עמיר פרץ: צמצמו בבסיס התקציב 19 מיליארד שקל, 6 מיליארד שקל לפני שנה וחצי ועוד 13 מיליארד שקל לפני חצי שנה, ורוצים לצמצם עוד 8 מיליארד שקל כעת.

עמיר פרץ: מגיעים לצמצום של 27 מיליארד שקל בבסיס התקציב.

עמיר פרץ: זה נשמע דבר דמיוני לחלוטין.

יעל ערמי: ומה ההסתדרות עושה?

עמיר פרץ: היא עושה יותר מכולם, יותר מכל אחד במדינת ישראל.

עמיר פרץ: הייתי חבר בממשלה הזאת אך ביום שהקפיאו את קצבת הזקנה ואת שכר המינימום הראשון שפרש מהממשלה היה השר מטעם המפלגה שלי, מטעם "עם אחד".

עמיר פרץ: לא חיכינו שיפטרו אותנו.

עמיר פרץ: בבקשה אל תטיפי מוסר.

עמיר פרץ: ההסתדרות היא שמנהלת את המאבקים בכלים מאוד לא פשוטים.

עמיר פרץ: יכולנו לבחור לעצמנו חיים יותר קלים, לעשות את זה בדרך יותר קלה ולהשיג לעצמנו דברים הרבה יותר נוחים.

עמיר פרץ: אנחנו פועלים בדרכנו לפי אמונתנו.

עמיר פרץ: זאת מדינה שאיבדה את דעתה לחלוטין.

עמיר פרץ: זאת מדינה ששונאת עובדים, שונאת יצירה.

עמיר פרץ: זאת מדינה שהצליחה, לצערי הרב, לעשות הפרד ומשול בין הקבוצות שחלקן נהנות מאוד לעשות את המלחמה הפנימית.

עמיר פרץ: המלחמה הפנימית לא חשובה.

עמיר פרץ: אני מציע לכולם להתמקד בעיקר.

עמיר פרץ: העיקר הוא שיש מדיניות אנטי חברתית מוחלטת, עם ניואנס כזה וניואנס אחר.

עמיר פרץ: המדיניות היא אנטי חברתית, זה מה שמעניין ונגד זה צריך להיאבק.

יעל דיין: אני מודה לחבר הכנסת עמיר פרץ.

יעל דיין: כמובן שאנחנו חוזרים כל פעם לתשתית של העניין.

יעל דיין: כפי שאמרתי בהתחלה, אפשר לדבר על 100 שקל פה, 600 שקל שם, סכומים כאלה, שגם הם לא בטלים בעיני, אבל אנחנו מוכרחים לשים לא רק אצבע אלא שתי כפות ידיים על העניין עצמו, על השינוי המוחלט בתפיסה החברתית במדינת ישראל.

יעל דיין: זה לא שהמדינה השתנתה.

יעל דיין: אנחנו עדיין קולטים עלייה, עדיין יש לנו בעיות ביטחון.

יעל דיין: זה לא שהכל השתנה ואפשר להחליף מהלך ולעבור ממדיניות רווחה למדיניות קפיטליסטית כלשהי.

יעל דיין: הכל נעשה יותר גרוע, העומסים נשארו כפי שהיו והמדיניות השתנתה.

יעל דיין: מישהו קם בבוקר והחליט וכעת כל מי שלא מקבל את זה חייב לחבור יחד ולהיאבק.

יעל דיין: יש כאן שתי עובדות סוציאליות שהגיעו מנהריה בקשר לנושא הקודם, אשמח לשמוע אותן.

גלינה בסוב: נציג את המקרה.

גלינה בסוב: אני חושבת שיש לכך קשר לנושא עליו אנחנו מדברים כעת, למצב הכלכלי.

גלינה בסוב: מדובר במשפחת עולים שעל-פי האינפורמציה שקיבלנו מקרובי משפחה כנראה היתה במשבר הקשור גם לעלייה וגם למצב הכלכלי.

גלינה בסוב: עד המקרה לא היתה לנו שום אינפורמציה מאף גורם, לא מבית-הספר שבו הילד לומד, לא משכנים, מאף מקור, שום מלה ושום סימן.

יעל דיין: כלומר, הם לא היו מטופלים ולא היו רשומים בלשכת הרווחה, שום דבר.

גלינה בסוב: זה היה ממש הפתעה ו"בום" נוראי.

גלינה בסוב: באמת לא שמענו על שום בעיה במשפחה הזאת.

גלינה בסוב: אולי יש מקום לעשות פרסום בתקשורת, במיוחד לאוכלוסיית העולים, על סימנים מזהים כלשהם, על דברים שצריך לשים לב אליהם במקרים כאלה.

גלינה בסוב: אנחנו מקבלים הרבה שיחות טלפון והרבה דיווחים משכנים, ממקורות שונים, על כך ששומעים צעקות או רואים איזה סימן על הילד.

גלינה בסוב: אולי אוכלוסיית העולים לא מכירה את הדברים אלה.

גלינה בסוב: כדאי לדבר על זה וכדאי לשים על זה דגש.

יעל דיין: דיברנו בשעתו עם משרד העבודה והרווחה שהתכוון להוציא פרסום כולל ברוסית ובערבית שכולל את כל סימני האזהרה וגם הכוונה, לאן ניתן לפנות בכל מקום, מי הכתובת.

יעל דיין: אז נאמר לנו שזה או-טו-טו בדרך.

יעל הרמל: חוברות המידע המעודכנות בעברית ייצאו השבוע ומייד עם סיום העבודה על החוברות בעברית הן תועברנה לתרגום לערבית ולרוסית.

יעל הרמל: אני מעריכה שאחרי החגים כבר יהיו בידינו דפי מידע שנוכל לחלק גם לאוכלוסייה הרוסית וגם לאוכלוסייה הערבית.

יעל דיין: אנחנו סומכים שאתם גם תפיצו את החוברות.

יעל דיין: תיעזרו בארגונים כדי שזה יגיע לכל מקום.

בלה מנור: בהמשך למה שאומרת גברת גלינה בסוב, אכן לעולים חדשים רבים אין מודעות.

בלה מנור: אנחנו הוותיקים ערים לעלייה המאוד חדה במקרי האלימות בארץ.

בלה מנור: אני פקידת סעד לסדרי דין ובמסגרת תפקידי אני אמורה לטפל גם בהוצאת צווי הגנה.

בלה מנור: אני מגישה תסקירים לבתי-משפט ולבתי-דין בנושא של צווי הגנה וצווי הרחקה, צווים שלעתים קשורים לגירושין ולעתים אין להם כל קשר לגירושין.

בלה מנור: אני מודעת לעלייה דרמטית במספר מקרי האלימות, הן בין בני-הזוג והן בין הורים לבין ילדיהם.

בלה מנור: יש ניואנסים שאנחנו יכולים לזהות כאנשים ותיקים, שעולים חדשים בהחלט לא מודעים להם.

בלה מנור: לכן אני מאוד שמחה שיוצאת חוברת שנוכל להפיץ אותה במסגרת הלשכה.

יעל הרמל: גם במסגרת ארגונים וולונטריים.

יעל הרמל: נפיץ את זה בכל דרך אפשרית.

בלה מנור: יש לי הרבה מאוד דברים להגיד אבל אנסה להתמקד.

בלה מנור: חשוב לי להביא לידיעת הפורום הנכבד הזה את ההתערבות האינטנסיבית שלנו בטיפול במשפחה.

בלה מנור: אני מניחה שכאשר כל אזרח במדינה שומע על רצח או על חשד ברצח, זה מצמרר אותו.

בלה מנור: תמיד דואגים לקטינים שנשארים בבית.

בלה מנור: אני רוצה להגיד לכם שאצלנו בנהריה יש היערכות מאוד אינטנסיבית והמשפחה נמצאת בטיפול מאוד אינטנסיבי של כמעט כל הגורמים בקהילה.

בלה מנור: זה כולל כמובן במיוחד אותנו, את מחלקת הרווחה, וכן את משרד הבריאות, השירות הפסיכולוגי וכמובן גם בית-החולים מעורב.

בלה מנור: נערכנו באופן קהילתי, תוך התארגנות בין-צוותית ובין-מקצועית ואנחנו מטפלים במשפחה בצורה מאוד מקיפה.

יעל דיין: אני מודה לך מאוד.

יעל דיין: אני מקווה שלא תיפגעו במסגרת הקיצוצים.

יעל דיין: אנחנו שמחים לשמוע על מקומות שבהם הכל עובד בסדר.

יעל דיין: כמובן שכל מה שאנחנו מדברים עליו כאן אחר-כך בצורה כלשהי יתגלגל לפתח שלכם ויהפוך להיות אחריות שלכם.

יעל דיין: הפגיעה בנשים בתקציב 2003 - פגישה עם מטות המאבק

טליה לבני: אני רוצה לחדד כמה נתונים שביקשתי במיוחד וקיבלתי מהרשות לכלכלה וחברה של ההסתדרות, לגבי שיעור הנשים מבין אותן אוכלוסיות שציינת קודם.

טליה לבני: שיעור הנשים בקרב כלל מקבלי הבטחת הכנסה, מתובעי הקצבה ובני זוגם, מסתכם ב-65.1%, שהם 129,442.

טליה לבני: המספרים לגבי המשפחות החד-הוריות דומים, כלומר 44,300 נשים ממשפחות חד-הוריות תיפגענה בכ-700,000 שקל, ומ-4,000 מהן תישלל הקצבה לחלוטין.

טליה לבני: מקבלות השלמת הכנסה: אלה נשים עובדות, בעיקר עובדות בארגוני נשים ובמשרדי הממשלה.

טליה לבני: כ-71% ממקבלי השלמת הכנסה הן נשים.

טליה לבני: מספרן מוערך בכ-18,000.

טליה לבני: הן צפויות להיפגע בכ-30% מהקצבה, שזה 607,000 שקלים.

טליה לבני: מ-1,400 מהן תישלל הקצבה לחלוטין.

איריס בן-זאב: אולי תוכלי להגיד ממי הקצבה תישלל.

טליה לבני: אני לא יכולה להגיד לך בדיוק.

טליה לבני: כתוב בתכנית בדיוק מי ייפגע מבין אלה שמקבלות השלמת הכנסה.

איריס בן-זאב: לא אומרים מה הקריטריונים.

טליה לבני: למקבלת השלמת הכנסה יש רשות להרוויח סכום מסוים.

טליה לבני: אם היא משתכרת מעל סכום מסוים, זה מקוצץ מהגמלה.

טליה לבני: זה מחושב לפי רמות, אבל אני לא יכולה לתת לך כרגע את הפירוט.

טליה לבני: הגזירות הקודמות היו מוכוונות נשים, והן עברו.

יעל דיין: הן כוונו לנשים ולגמלאים.

טליה לבני: נשים וגמלאים, כלומר אוכלוסיות חלשות.

טליה לבני: גם בין הגמלאים הפגיעה העיקרית היתה בנשים.

טליה לבני: הרי תוחלת החיים של הנשים יותר גבוהה ובין הגמלאים יש לך שוב רוב של נשים.

טליה לבני: אני חושבת שיש פה פגיעה מכוונת כי הדבר חוזר פעם שנייה.

טליה לבני: ברור לי שמישהו העריך שהציבור הזה לא ייאבק.

טליה לבני: או שהוא בחלקו לא מאורגן - ומקבלי הבטחת הכנסה ומובטלים הם ציבור לא מאורגן - או שצורת הארגון בקרב הציבור הזה היא לא מספיק חזקה.

טליה לבני: יש הרבה מאוד ארגונים קטנים ואין התחברות לארגון הגדול, להסתדרות ולנעמ"ת להובלת מאבק.

טליה לבני: אחרת, איש לא היה מרשה לעצמו לעשות פגיעה כל-כך דרסטית ולחשוב שזה יעבור.

טליה לבני: פה הבעיה.

טליה לבני: עזות מצח לחשוב שבכנסת ישראל הנושא הזה יעבור.

טליה לבני: אם זה יעבור, אני רואה בזה הכרזת מלחמה על הנשים במדינה, בפירוש.

טליה לבני: לקחת ציבור גדול מאוד של מאות אלפי נשים - בין מקבלות הבטחת הכנסה יש בערך 150,000, בין המובטלות עוד 150,000 - לקחת ציבור של כ-300,000 נשים ולהוריד אותן אל מתחת לקו העוני?

טליה לבני: אם נעשה חלוקה פנימית נמצא ביניהן משפחות, משפחות חד-הוריות, משפחות עם ילדים.

טליה לבני: זה מלחמה.

טליה לבני: ציבור גדול כזה הוא משמעותי מאוד והוא משמעותי גם מבחינה אלקטורלית.

טליה לבני: אם לא תהיה התמקדות, והובלת המאבק במפורש על-ידי ארגוני הנשים, על-ידי הנשים, כשכל הארגונים האחרים תומכים במאבק של הנשים, אני לא מאמינה שאנחנו נצליח למנוע את רוע הגזירה.

טליה לבני: שמענו כאן את חבר הכנסת עמיר פרץ שנתן לנו את הברכה המלאה.

טליה לבני: כל ההסתדרות מתגייסת לתמוך במאבק של הנשים.

טליה לבני: ככל שהמאבק של הנשים יהיה רחב יותר, גם ההסתדרות תיתן את התמיכה.

טליה לבני: בדיוק כעת תקופת הצינון בעניין סכסוך העבודה על תוספת היוקר הסתיימה.

טליה לבני: במקביל פועל מטה המאבק בעניין הגזירות הכלכליות.

טליה לבני: הגזירות הכלכליות נוגעות בהרבה מאוד מקומות עבודה בהם העובדים נפגעים ישירות ולכן בהחלט ניתן להפעיל צעדים ארגוניים.

טליה לבני: סמיכות הזמנים מאפשרת גם את סמיכות המאבקים.

טליה לבני: העניין הזה מחזק את המאבק של ציבור הנשים.

טליה לבני: אנחנו בפירוש מתארגנים, יחד עם ההסתדרות, למאבק כולל, תוך תקווה שכולם יצטרפו אלינו, תוך תקווה שאנחנו נוכל לגייס את כל חלקי האוכלוסייה.

טליה לבני: אני חושבת אישית שהגיע העת שהנשים יובילו את המאבק.

ויקטור כהנא: אנחנו מאורגנים.

טליה לבני: כל מי שמאורגן, שייצא למאבק.

טליה לבני: אני חושבת שזה מעין קו גבול.

טליה לבני: לא סתם אמרתי שזה התכנית לצמיחת העוני.

טליה לבני: חלק מההטבות, כמו הגדלת קצבאות הבטחת הכנסה, שונו בעקבות החוק לצמצום ממדי העוני ולצמצום הפערים.

טליה לבני: אנחנו בעצם הולכים 30-40 שנים אחורנית מבחינת הרווחה, כשאנחנו גם אולי הולכים 30-40 שנה אחורנית מבחינה בטחונית.

טליה לבני: מי שמחבר בין הדברים, צודק.

טליה לבני: על כל פנים, אנחנו כרגע בפן החברתי.

טליה לבני: זה דמותה של החברה.

טליה לבני: זה גם יכתיב את היכולת שלנו לעמוד מבחינה בטחונית, כי חברה לא יכולה לעמוד אם היא לא חזקה בתוכה.

טליה לבני: השאלה היא איך הוועדה יכולה לסייע בריכוז הכוחות.

טליה לבני: אני רואה, קוראת ושומעת שרוצים להתרחק, שרוצים לשמור ניתוק.

טליה לבני: אנחנו, נעמ"ת וההסתדרות נוביל מאבק של נשים ושל כלל ציבור העובדים.

טליה לבני: ככל שיצטרפו אלינו, ככל שיעזרו לנו אנחנו נשמח.

יעל דיין: חברת הכנסת רונן הזכירה את ההיבט הפוליטי-מפלגתי שאי אפשר להתעלם ממנו, בפרט שאנחנו נכנסים ערב התקציב לשנת בחירות (ולזה עוד אין תאריך).

יעל דיין: אני חושבת שהמאבק הזה צריך להיות כלל מפלגתי וצריך להיות נקי.

יעל דיין: אם אנשים לא יצטרפו למאבק כי פירוש ההצטרפות, ואני שמה את זה על השולחן, הוא גיוס קולות למפלגה ששמה "עם אחד", אז זה לא יועיל.

טליה לבני: אבל נעמ"ת היא קואליציה של ארגוני הנשים.

יעל דיין: כולנו יודעים איפה היינו, איפה אנחנו עכשיו ומה הכוח של "עם אחד" בכנסת לעומת כוחו בהסתדרות.

יעל דיין: המפלגות האלה תלכנה לבחירות.

יעל דיין: אם בו-זמנית אנחנו הולכים לבחירות וגם מנהלים את המאבק הזה, יש לנו בעיה של איחוד הכוחות.

יעל דיין: כוח מוביל ירצה לקבל את הקרדיט בקולות בקלפי בבחירות הכלליות, שאינן מורכבות רק מהנושא הזה.

יעל דיין: כמובן שהכנסת משוחררת משיקול מעין זה.

יעל דיין: אנחנו ננסה לאחד את כל הנשים לפחות ואת כל הכוחות שמסתכלים על זה כעל שינוי מדיניות הרווחה, ועל כך אנחנו נאבקים.

יעל דיין: כמו שאנחנו מגייסים תומכים בוועדת הכספים או בוועדה הזאת, אנחנו נגייס את התומכים גם כלפי חוץ.

יעל דיין: אני רק אומרת שנכנס כאן גם שיקול נוסף, שלא היה בשנים קודמות.

יעל דיין: אני מקווה שזה לא יקטין את עוצמת המאבק.

יעל דיין: נעבור לשמוע ארגוני משפחות חד-הוריות.

יעל דיין: נמצאים כאן נציגי כמה ארגונים.

יעל דיין: רשות הדיבור לנציגות "מיחד לעתיד".

יעל דיין: אנחנו לא נציג את כל המסמך שהגשתם אך תתייחסי לדברים שנאמרו כאן.

יעל דיין: אנחנו לא נספיק לראות שקפים, אני מתנצלת.

יעל דיין: ידענו מראש שיהיו הרבה אנשים.

יעל דיין: אנחנו רואים שמרב האנשים יתבטאו.

איריס בן-זאב: קיבלתם את החוברת "תכנית למימוש הפוטנציאל התעסוקתי בקרב החד הוריות".

איריס בן-זאב: אני רוצה להתייחס למה שאמר נציג משרד האוצר.

איריס בן-זאב: הוא דיבר על חד-הוריות ועל כלל האנשים ואמר:

איריס בן-זאב: אנחנו נקטין את מספר האנשים שמקבלים גמלת הכנסה, נצמצם את מספר האשרות הזרות ואז הנשים האלה ילכו לעבוד.

איריס בן-זאב: גברת שרה חורש ממשרד העבודה והרווחה אמרה שזה מחייב מתן הכשרה.

איריס בן-זאב: משרד האוצר התעלם מנקודה מאוד חשובה בעיני וזה רמת התפוקה של החד-הוריות ושל כל האנשים שאמורים להחליף את הפועלים הזרים, האם רמת התפוקה שלהם היא דומה, כלומר האם זה באמת כלכלי.

איריס בן-זאב: נציג האוצר התעלם גם מכל התנאים הסוציאליים.

איריס בן-זאב: אני מקווה שלא יבטלו משכורות מינימום.

איריס בן-זאב: לפועלים זרים אין אותם תנאים סוציאליים.

איריס בן-זאב: כלומר, מה שהציג כאן נציג משרד האוצר הוא בעיני מאוד מאוד מעוות.

איריס בן-זאב: לדעתי אם זה אכן ייצא לפועל - למרות שאני לא מתיימרת להיות כלכלנית - המיתון יהיה יותר גדול משום שהוצאות הייצור תגדלנה ויהיה פחות כדאי למעסיקים לפעול, הם לא יוכלו לעמוד בזה והם ייצאו מהשוק.

איריס בן-זאב: יחד עם זה, אני בהחלט חושבת שהמטרה להכניס יותר אנשים למעגל העבודה היא מטרה ראויה.

איריס בן-זאב: לכן הכנתי תכנית אלטרנטיבית המחולקת לשלושה.

איריס בן-זאב: החלק הראשון הוא תכנית הכשרה והשמה.

איריס בן-זאב: אנחנו מדברים על אנשים שכרגע משום מה הפוטנציאל התעסוקתי שלהם לא ממומש.

איריס בן-זאב: תכנית ההכשרה וההשמה מחולקת לשלושה שלבים.

איריס בן-זאב: בשלב הראשון יש להכין את תכניות ההכשרה, כשאנחנו צריכים לאתר את קהל היעד מצד אחד, מצד שני לעשות תחזית צרכי כוח-אדם במדינת ישראל, לעשות ביניהם הצלבה כלשהי ואחר-כך להוציא את זה לפועל.

איריס בן-זאב: אני מדברת גם על השמה ואני מציעה לפנות לחברות רב-לאומיות ולחברות מקומיות לסייע בהשמה על-ידי מימון התכנית.

איריס בן-זאב: יש יתרונות לחברות רב-לאומיות ולחברות מקומיות בסיוע ובהשתתפות בתכנית כזאת.

איריס בן-זאב: קודם כל, זה חוסך להם זמן, זה חוסך להם כוח-אדם.

איריס בן-זאב: כשיש מאגר אנוש כל-כך גדול ---

יעל דיין: אבל צריך לרצות בו.

איריס בן-זאב: צריך להוציא את זה לפועל.

יעל דיין: חברות בחוץ-לארץ לא עומדות בתור לחפש את האנשים האלה שאנחנו רוצים לקלוט.

איריס בן-זאב: חברות בין-לאומיות לא עומדות בתור, אבל גם אף אחד לא מציע מאגר אנוש כזה.

איריס בן-זאב: חברות מוציאות הרבה מאוד כוח על משאבי אנוש.

איריס בן-זאב: את באה ואומרת להן: יש לי מאגר אנוש כל-כך גדול עם כל-כך הרבה נתונים, בואו ותשתתפו במימון.

יעל דיין: עם נתונים של העסקה שלא עומדת בתחרות מול ההעסקה זולה במקומות אחרים.

איריס בן-זאב: בדברים מסוימים.

קריאה: והם ממש מוציאים מכיסם ונותנים ...

יעל דיין: המסמך שהגשתם נמצא בפנינו.

יעל דיין: השאלה ששאלתי תתעורר רק אחרי שיקראו את הכל ויברכו, אז ישאלו מה בכל זאת המקור הכספי.

איריס בן-זאב: אני רוצה להתייחס לחלק השני.

איריס בן-זאב: אני מדברת על הקמת קרנות למיזמים של חד-הוריות.

איריס בן-זאב: אני מדברת מתוך הניסיון האישי שלי.

איריס בן-זאב: נשים רבות בעלות השכלה ויכולת חיות פרדוכס והן נאלצות לחיות מגמלת הכנסה.

איריס בן-זאב: זה לא בגלל שהן לא רוצות לצאת לעבוד, זה לא בגלל שהן לא מיומנות או שהן לא מוכנות להתפשר.

איריס בן-זאב: זה בגלל שאין היום שום מקום שיכול או רוצה או מעוניין לקלוט אותן.

איריס בן-זאב: מצד שני, יש להן יכולת ליזום, לעשות דברים, להוביל ולייצר עבודה.

איריס בן-זאב: אני מציעה בתכנית שלי לנסות ולהפנות קרנות מסוימות - יש כבר קרנות שפועלות לסיוע לעסקים של נשים - וכן להקים וליזום קרנות כאלה שיעזרו לנשים להקים וליישם מיזמים.

איריס בן-זאב: אני חושבת שכדאי להתייחס לנשים האלה כי הן נשים שפשוט תיפולנה בין הכיסאות.

איריס בן-זאב: גם תכנית ההכשרה של משרד העבודה והרווחה לא תתאים להן, וזה חבל.

איריס בן-זאב: יש את תכנית ויסקונסין ויש את התכנית שלכם, יש כמה תכניות, אבל הנשים האלה שכבר קיבלו הכשרת-יתר לא יתאימו להן.

יעל דיין: אנחנו מודים לך.

יעל דיין: כפי שאמרתי, המסמך נמצא בפנינו.

אהלה אוחיון: אני מהקואליציה למשפחות חד-הוריות ואישה מוכה שנים רבות בעברי.

אהלה אוחיון: אתמול פנתה אלי אישה שמקבלת מכות מבעלה כבר למעלה מעשרים שנים ואמרה לי שהם ניסו גישור וניסו הליכים.

אהלה אוחיון: היא אמורה לקבל רק 30,000 ממכירת הבית המשותף ולכן יש לה הרגשה שהיא תעדיף להישאר שנים רבות במצב הזה, במכות שכבר הורגלה אליהן, מאשר לקבל עוד מכה כלכלית שלא יהיה לה איך להתמודד איתה, שתזרוק אותה לרחוב ללא כסף לשכר דירה.

אהלה אוחיון: היא אישה נכה שמקבלת קצבת נכות.

אהלה אוחיון: בנעמ"ת עשו לה הערכה לגבי ההכנסות שלה, כמה ממזונות, כמה מכל מה שהיא תקבל.

אהלה אוחיון: היא אמרה שעדיף לה להישאר היום ברווחה כלכלית עם הבעל ולהמשיך לחטוף מכות מאשר לחיות בעוני: גם להיות לבד, גם להתמודד עם הילדים וגם עם העוני.

אהלה אוחיון: בעיות כלכליות מובילות לאלימות ואלימות מובילה לקושי כלכלי.

אהלה אוחיון: רציתי להתייחס לכמה דברים שלא דיברו עליהם, כמו מענק לימודים.

אהלה אוחיון: בימים אלה יתכן מאוד שהוא יופסק.

אהלה אוחיון: אנחנו מדברים על 500-700 שקל למשפחה.

אהלה אוחיון: זה מענק שניתן באופן חד-פעמי בתחילת שנת הלימודים שמסייע לרכוש קלמר וספר לילד, והוא גם מופסק כשהילד מגיע לגיל 14.

יעל דיין: האם יש אינפורמציה בדוקה על מענק הלימודים?

יעל דיין: קראנו על זה.

יעל דיין: האם כרגע זה ברשימת הדברים שיקוצצו?

אודי בן-דרור: זה לא הוגש לממשלה ולא נדון בה.

יעל דיין: בכל אופן, אנחנו מדברים על פתיחת שנת הלימודים ב-2002.

אודי בן-דרור: בתכנית שהממשלה אישרה אין שום רכיב של הפחתת מענק הלימודים.

אהלה אוחיון: לגבי חוק המזונות, אנחנו מדברים גם על הקושי כאשר יש חיילים בבית.

אהלה אוחיון: טרם עברה הרחבת החוק כך שיכלול ילדים עד גיל 21.

אהלה אוחיון: גם זה מקשה על מצבן הכלכלי של אותן נשים.

אהלה אוחיון: באשר להכשרות: יש נשים שקיבלו הכשרה מקצועית.

אהלה אוחיון: אני יכולה לתת דוגמה טובה מקצרין, שם הרבה חד-הוריות קיבלו הכשרה מקצועית אך אין תעסוקה.

אהלה אוחיון: בתי מלון בטבריה היום "על הפנים" ולא יכולים להעסיק אותן.

אהלה אוחיון: מעסיקים בחצור הגלילית חושבים על עלות הנסיעות כדי להסיע את הנשים לעבודה.

אהלה אוחיון: עם כל הכבוד לכך שהן קיבלו הכשרה, אין להן שם עבודה.

אהלה אוחיון: הן באמת מעדיפות לצאת מהמעגל של מקבלות הבטחת הכנסה או דמי אבטלה אך אין מקומות תעסוקה.

אהלה אוחיון: הן ראשי משפחות חד-הוריות שיושבות בבית ומתמודדות עם הקושי.

אהלה אוחיון: דבר אחרון שרציתי לציין הוא שהשכר מוקפא, לעומת המחירים של מוצרי הצריכה שעולים.

אהלה אוחיון: שלא לדבר על עליית שכר הדירה, ארנונה, חשמל וכולי.

אהלה אוחיון: המזון הבסיסי עלה בעוד שהשכר מוקפא.

אהלה אוחיון: אין שום איזון בין הדברים.

אהלה אוחיון: גם זה מוסיף לקושי.

יעל דיין: זה אירע עוד בגזירות הקודמות, העלאת המע"מ באחוז נוסף והקיצוצים הרוחביים שפוגעים בכולם.

אהלה אוחיון: הקושי הזה נוסף לדברים הקיימים ולקיצוצים העתידיים.

אהלה אוחיון: מורידים את המשפחה החד-הורית עוד יותר אל מעגל העוני.

אהלה אוחיון: יש עוד משפחות רבות בדרך.

אהלה אוחיון: כמו בדוגמה שהצגתי בתחילת דברי, יש נשים שמעדיפות לחטוף מכות מאשר להתגרש כדי שלא תהיה להן עוד מכה כלכלית להתמודד איתה.

אורנה זכריה: גם אני אם חד-הורית ואישה עובדת.

אורנה זכריה: רציתי לדבר על ציבור האימהות החד-הוריות העובדות.

אורנה זכריה: מאוד חשוב שהאוצר ישמע את זה.

אורנה זכריה: הציבור של האימהות החד-הוריות קיבל עזרה של שקלים מועטים בשכר דירה או בהנחה בארנונה או בהנחה במעונות יום וזה עזר לתקציב המשפחה החד-הורית.

אורנה זכריה: מה שהולך לקרות בעקבות הקיצוצים והתקנות החדשות, ברגע שיפסיקו את הסיוע הקטן הזה אותן אימהות חד-הוריות לא תוכלנה להמשיך לעבוד, כי הן לא תוכלנה לשלוח את הילדים למעון ולא תוכלנה לשלם שכר דירה.

אורנה זכריה: הן תפסקנה לעבוד ואז הן תיכללנה שוב בציבור האימהות שתקבלנה הבטחת הכנסה.

אורנה זכריה: מה עשינו?

אורנה זכריה: במקום לעזור בכמה מאות שקלים, בעקבות הפחתת הסיוע האימהות האלה תצטרכנה לקבל כמה אלפי שקלים כי הן לא תוכלנה להמשיך לעבוד.

אורנה זכריה: כפי שנאמר כבר, זאת כלכלה שמעודדת עוני במקום לעודד את האימהות להמשיך לעבוד, להמשיך לכלכל את הבית בעזרה של כמה מאות שקלים בלבד.

אורנה זכריה: זה מאוד מגוחך.

אורנה זכריה: איך כלכלנים לא חשבו על כך?

ויקטור כהנא: יד ימין לא יודעת מה עושה יד שמאל.

יעל דיין: אני רואה שגברת ברכה ארג'ואני נטשה אותנו והיתה כאן עוד גברת שכעסה שלא נותנים לה לדבר וגם היא הלכה.

יהודית זוסמנוביץ: לגבי הגזירות וטיבן, הן ברורות לנו.

יהודית זוסמנוביץ: כמעט כל הדוברות ציינו בגירסה כזאת או אחרת את הפגיעה בציבור הנשים בסעיף זה או אחר, בהדגש זה או בהיבט אחר.

יהודית זוסמנוביץ: אני רואה את החשיבות של זימון הפגישה הזאת בראשות חברת הכנסת יעל דיין בעצם הרצון המשותף לצאת למאבק ציבורי תקשורתי.

יהודית זוסמנוביץ: זאת נקודת המוצא שצריכה להיות מכאן ואילך.

יהודית זוסמנוביץ: אין טעם לדשדש במה שיש.

יהודית זוסמנוביץ: כולנו כבר קראנו, אנחנו יודעים, הבנו ואנחנו ניצבים נוכח הגזירות האלה.

יהודית זוסמנוביץ: אתן חברות הכנסת שלנו, אתן המחוקקות, אתן שמביאות את הקולות מן השטח ומשמיעות את המצוקות שלנו כנשים בוודאי צריכות את התמיכה הציבורית והמאבק הציבורי, כאשר אתן בחזית עושות את העבודה בתוך הבית הזה.

יהודית זוסמנוביץ: אם כל הארגונים יחד לא יתנו יד למאבק אחד גדול וחזק ---

ויקטור כהנא: זה קיים.

ויקטור כהנא: אתם לא בעניינים.

יהודית זוסמנוביץ: מאבק לא של כל אחד בנפרד.

יהודית זוסמנוביץ: אם כל רסיס מושך לכיוון אחר אזי לא יהיה למאבק שום סיכוי.

יהודית זוסמנוביץ: מאבק ציבורי צריך להיות מובל באופן רציני, עם הדים תקשורתיים אמיתיים.

יהודית זוסמנוביץ: אחרת, לא יהיה לכך שום סיכוי להצליח.

יעל דיין: אתם אומרים שזה קיים או שזה לא קיים, שזה אחר-כך או שזה לפני.

יעל דיין: מוכרחים לעשות כאן תכנית טקטית רב-שלבית.

יעל דיין: זה מאבק ארוך שלא יסתיים בהפגנה אחת היום ושנייה מחרתיים.

יעל דיין: אנחנו ננהל מאבק מעכשיו ועד דצמבר, בשלבים שונים, בהיבטים שונים.

יעל דיין: מוכרחים לתאם את הזמנים האלה.

יעל דיין: אחרת, לא יהיה כוח.

יעל דיין: עכשיו מתחילים החגים, אחר-כך תתחיל שנת הלימודים ולנשים יהיה קשה יותר להתארגן.

יעל דיין: יש לנו אפשרות עכשיו בתקופת הביניים לשבת יחד עם כל הארגונים וכל הקבוצות ולעשות תכנית ארוכת טווח, שכל דבר יהיה ממוקד: בין אם זה על הכנסת, או על ועדת הכספים, או על שר האוצר, או על הממשלה, או על קבוצות כאלה ואחרות.

יעל דיין: יש לעשות תכנית מסודרת, כי זה עניין שימשך חודשים ארוכים.

יעל דיין: אני מקווה שבעקבות הישיבה הזאת נצליח להגיע לתיאומים כאלה, שכל אחד יידע מתי הוא עומד על המפה ומתי הוא משקיע את מירב התחמושת והכוח.

יעל ערמי: אני מ"קול האשה", ארגון פמיניסטי ירושלמי.

יעל ערמי: הארגון שלי תומך במאבק שמאחד כוחות.

יעל ערמי: יחד עם זה, אסור להתעלם מהפילוסופיה שעומדת מאחורי התקציב או הגזירות הכלכליות, שלא פוגעות רק בנשים אלא פוגעות גם בערבים.

יעל ערמי: בהפגנה ביום שלישי עם נשות נעמ"ת סתמו את הפה לחבר כנסת ערבי.

יעל ערמי: אני לא בעד הכנסת פוליטיקה אבל יש פה מדיניות מסוימת.

יעל ערמי: צריך להבין שכלכלה היא לא דבר אובייקטיבי.

יעל ערמי: אני רוצה להתייחס גם לאלטרנטיבות כלכליות.

יעל ערמי: צריך למצוא אלטרנטיבות כלכליות שיציעו כלכלנים כנגד תכנית הממשלה שהיא לא ליברלית ושהיא חותרת נגד מדיניות הרווחה.

יעל ערמי: אני חושבת שמפה צריך לצאת עם בשורה חדשה, שכלכלה זה לא דבר אובייקטיבי.

יעל ערמי: צריך להבהיר שמאחורי התכנית הכלכלית והנתונים שמציגים בפנינו יש איזה תפיסת עולם, ואיתה אנחנו צריכים להתמודד.

יעל דיין: אני מבהירה שזה לא הישיבה האחרונה בנושא הזה, רחוק מזה.

יעל דיין: אנחנו נתכנס ככל שצריך וכל מי שיושב כאן יוזמן כמובן.

יעל דיין: מכאן תצא גם תכנית פעולה וגם תיאום עם גופים אחרים, בהתאם לצרכים.

יעל דיין: נדמה לי שהזמנו נציגה מהמגזר הערבי.

נדיה אברהים-חמדן: אני מהמגזר הערבי בנעמ"ת.

נדיה אברהים-חמדן: עצם העובדה שלא הגיעו נציגות מהמגזר הערבי כמדומני נובעת מכך שבחברה שלנו אין מודעות לגזירות הכלכליות.

נדיה אברהים-חמדן: אנשים לא רואים טלוויזיה, לא קוראים עיתונים ולא יודעים מה קורה להם.

נדיה אברהים-חמדן: אני למשל בנעמ"ת עושה עבודה בכדי להפיץ את המודעות, אבל זה לא מספיק.

נדיה אברהים-חמדן: צריך שכל הארגונים יתלכדו ויגבירו את המודעות בקרב האנשים כדי שיידעו מה הולך לקרות במדינה הזאת מבחינה כלכלית.

יעל דיין: אני חושבת שבחלק גדול מהארגונים יש נציגות ערביות והם דואגים ומטפלים בכלל ציבור הנשים.

יעל דיין: בוודאי במשרד העבודה והרווחה, במוסד לביטוח לאומי ובאגפים אחרים כפי ששמעתם, ומזה התחלנו, מתנגדים לתכנית הקיצוצים הזאת.

יעל דיין: קודם כל, יש לנו כאן את בני-הברית הפנימיים, ואני מאוד שמחה על כך, ברמה של אנשי מקצוע ולא ברמה הפוליטית (לפוליטיקאים אולי יש שיקולים כאלה או אחרים).

יעל דיין: שם בוודאי יש אבחון ודאגה למגזר הערבי באותו סדר גודל שהם יוצאים נפגעים.

יעל דיין: הערביות, הדרוזיות והבדואיות במקרה לא נמצאות כאן היום אבל בדרך כלל הן כן מגיעות.

יעל דיין: אולי במגזר הערבי המודעות של הנשים עצמן היא לא גבוהה, למרות שלא הייתי מכלילה, אבל בוודאי המאבק נעשה גם עבורן.

יעל דיין: הייתי בסיור ברהט לא מזמן וכן בצפון ונפגשתי עם בדואים ועם דרוזים.

יעל דיין: אני לא יכולה להגיד שהם מתעלמים מהבעיות האלה, שהנשים עצמן לא מודעות.

יעל דיין: יש להם בעיה כפולה, ומייצגת את זה חברת הכנסת חוסניה ג'בארה בהרבה צורות, גם כנשים בתוך החברה שלהן וגם כערביות כלפי חוץ.

סימי מור: אנחנו התלכדנו בעניין המאבק בעוני.

סימי מור: בכל אופן, אני רוצה להצהיר שויצ"ו כמובן מצטרפת למאבק.

יובל אלבשן: אני מייצג את הארגונים החברתיים.

יובל אלבשן: ברצוני לומר קודם כל שהוקם פורום שמאגד 70 ארגונים.

יובל אלבשן: 70 ארגונים נשמע הרבה אבל לחלק מהארגונים הללו אין שטח, כמו האגודה לזכויות האזרח.

יובל אלבשן: יש ארגונים שיש להם שטח, כמו "ידיד" או "מחויבות", ארגונים שנמצאים בעיירות פיתוח ויכולים לפעול.

יובל אלבשן: גברת טליה לבני, יושבת-ראש נעמ"ת, נתנה לנו סיוע רב מאוד בהפגנה הראשונה שנערכה ביום שלישי.

יובל אלבשן: יש לנו שלושה צירי מאמץ.

יובל אלבשן: ציר אחד הוא ציר ציבורי, שבו אנחנו בונים תכנית פעולה יחד עם תנועות נוספות.

יובל אלבשן: יש לנו בעיה של משאבים ולכן גם אני חושב שעלינו לשלב ידיים עם ההסתדרות כי בלעדיה קשה לנו.

יובל אלבשן: זה מחייב לשלב ידיים ולא לפעול מפורדים.

יובל אלבשן: ההערה שהעירה חברת הכנסת יעל דיין לגבי השימוש הפוליטי - זה חלק מהבעיה.

יובל אלבשן: יש אנשים שהם רגישים להשלכות הפוליטיות ולא מוכנים ללכת לצד חבר הכנסת עמיר פרץ למשל.

יובל אלבשן: אני חושב שמפה צריכה לצאת קריאה גם לאנשים האלה להצטרף למאבק.

טליה לבני: מי שלא מוכן, לא ילך איתנו.

טליה לבני: מי שאומר שהוא רוצה ריחוק מנעמ"ת ומההסתדרות לא יכול לצפות לכוח שלנו במאבק, חד-משמעית.

יעל דיין: אנחנו מבינים על מה מדובר.

יעל דיין: אנחנו לא רוצים לתחום את המאבק הזה רק להסתדרות ורק לחבר הכנסת עמיר פרץ, גם אם הוא מוביל אותו.

יעל דיין: אם יאמרו לי שאם לא אבוא עם עמיר פרץ אז שלא אבוא בכלל, אז אני אבוא עם קבוצה אחרת.

טליה לבני: אני לא מדברת על חבר הכנסת עמיר פרץ אלא על ההסתדרות.

טליה לבני: חלק מהארגונים דיברו על כך שהם רוצים ריחוק מההסתדרות.

יעל ערמי: אנחנו לא רוצים להיות מזוהים עם ההסתדרות.

יעל דיין: לא נפתח כאן את הוויכוח חסר התוחלת הזה.

יובל אלבשן: זאת הבעיה הכי גדולה שלנו, מלחמה בין החלקים הקטנים.

יובל אלבשן: אבל קורים גם דברים יפים, כמו למשל שבמשמרת המחאה האחרונה מול שר האוצר, מר סילבן שלום, היו 120 איש, ביניהם עולים חדשים, אנשי מרצ, אנשי ש"ס ואנשי ליכוד.

יובל אלבשן: אני חושב שזה מקור כוחנו.

יובל אלבשן: יש את הציר הזה, שאנחנו בונים אותו על אף שאנו יודעים את הקושי שלנו בארגון אירועים המוניים.

יובל אלבשן: לא נצא בהצהרות שאנחנו נוציא מיליון איש לכיכר רבין כי אנחנו לא נצליח.

יובל אלבשן: אנחנו מדברים על משמרות מחאה קטנות עד אוקטובר-נובמבר, עד שיתחיל הבלגן הגדול, ואז לראות מה יקרה, מתוך הבנה שלאט-לאט אנשים יבינו וגם הגזירות תצאנה לפועל.

יובל אלבשן: ציר שני הוא הציר הפוליטי.

יובל אלבשן: המשמעות היא שאנחנו נעבוד מול חברי כנסת.

יובל אלבשן: ציר שלישי הוא ציר שבו אני חושב שחברות הכנסת וגם הוועדה לקידום מעמד האישה יכולים לעזור לנו, זה הציר המעשי במובן החקיקה: איך אנחנו מתמודדים עם זה.

יובל אלבשן: אין לי שום עניין עם מר אודי בן-דרור.

יובל אלבשן: העניין היחידי שלנו הוא עם שר האוצר שאימץ את המדיניות הזאת.

יובל אלבשן: אנחנו רוצים לעמוד מולו ולהציע חלופות, והן חייבות להיות חלופות רציניות.

יובל אלבשן: אבל זה יכול להגיע מהצד השני, כלומר חברת כנסת יכולה לשאול שאלות.

יובל אלבשן: בזמנו עלתה הצעת חוק לפיה כשמגישים תקציב, מול יעד הגרעון וההשפעה על יעד התקציב יהיה גם פירוט של ההשפעה על יעד האבטלה ויעד הצמיחה.

יובל אלבשן: אחת השאלות שצריכות להישאל בתכנית הזאת, אם בשאילתה ואם בדרך אחרת, אבל ברמת רחל בתך הקטנה, כלומר באמת ברמת הפירוט, איפה יווצרו מקומות עבודה.

יובל אלבשן: אנחנו בדקנו את זה.

יובל אלבשן: אנחנו מנסים לעשות עבודה רצינית בפורום, עם כלכלנים כמו פרופ' אריה ארנון וכמו פרופ' רובינשטיין, אנשים בעלי שם, לנסות להבין איפה באמת תהיה פה הצמיחה.

יובל אלבשן: אני אוכל להסכים עם התכנית הזאת בחצי פה אם באמת יהיו מקומות עבודה אבל כשאין מקומות עבודה אז בוודאי שאין לה מקום.

יובל אלבשן: השאלה היא האם האוצר יכול להציג איפה יווצרו מקומות עבודה.

יובל אלבשן: מצד שני, יש נסיונות יפים מעבר לים.

יובל אלבשן: שר האוצר הבריטי, מר בראון, עשה לאחרונה תכנית של מעורבות ממשלה.

יובל אלבשן: מרכז המחקר של הכנסת יכול לברר מה החוקים הכלכליים שנחקקו לאחרונה בארצות שונות, לא חוקים מה"ניו דיל" של 1930.

יובל אלבשן: אותו דבר עשתה השרה מרטין אוברי בצרפת במשרד הסולידריות והתעסוקה.

יובל אלבשן: גם היא נלחמה באבטלה בדרך של יצירת מקומות עבודה.

יעל דיין: אפסיק אותך.

יעל דיין: כפי שאמרתי, אנחנו נקדיש ישיבה נפרדת לנושא החלופות ולבחינה של התקציב עצמו, סעיף-סעיף ונראה מה אנחנו מציעים.

יובל אלבשן: אלה משאבים שישנם בידכם ועליכם להבין שלנו יש אותם רק מאוד במשורה.

יובל אלבשן: לכן הוועדה יכולה לשמש לעזר במציאת המידע.

יובל אלבשן: אצלנו אנשים עושים את זה על חשבון זמנם הפרטי ובאופן מאוד אזוטרי.

יעל דיין: את זה אנחנו נתאם בקשר ישיר.

כוכבה קניסטר: אני מקדמת בברכה את הדיון.

כוכבה קניסטר: אני בחורה מעשית.

כוכבה קניסטר: הסיסמאות יפות, גם בנושא של הטרדה מינית.

כוכבה קניסטר: לקחו את המושכות לידיים, יצאו למבצע ניקיון וצריך להוכיח את זה בשטח.

כוכבה קניסטר: אין בינינו חילוקי דיעות.

כוכבה קניסטר: כולנו צריכים להתלכד כגוף אחד ולפעול יחד.

כוכבה קניסטר: מה לעשות שנעמ"ת וההסתדרות הם שיוכלו להוביל את המאבק, נקודה, מבחינה ארגונית, מבחינת הוצאת עובדים לשטח, מבחינת התייצבות וולונטרית.

כוכבה קניסטר: אני מייצגת 1,800 עובדים.

כוכבה קניסטר: בשריקה אחת אוכל להשבית הכל, אין לי בעיה.

כוכבה קניסטר: אני יושבת-ראש ועד עובדי "משען".

כוכבה קניסטר: אני מייצגת 1,000 נשים, שכ-400 מהן נמצאות במצב כלכלי לא קל, חלקן חד-הוריות.

כוכבה קניסטר: אי אפשר לתקן את כל העולם בבת אחת אבל נצליח במאבק אם נצעד כגוף איתן, בלי חשש מפוליטיקה, בלי חשש שיקחו לי את הכיסא או שהסיעה שלי תנזוף בי.

כוכבה קניסטר: החלטתי לקחת שבת לעצמי כי הדבר הזה לא יכול להימשך, נקודה.

כוכבה קניסטר: אנחנו אוטמים אוזן אך האוזן השנייה שומעת, אוטמים עין והעין השנייה רואה.

כוכבה קניסטר: אי אפשר יותר לשתוק.

כוכבה קניסטר: כבר שבענו משתיקה.

כוכבה קניסטר: בארצות נאורות כל עליית מחירים ולו הקטנה ביותר מעוררת מאבק ואנשים מפסיקים לקנות את המוצר.

כוכבה קניסטר: אצלנו מכים אותנו ואנחנו ממשיכים לדהור.

כוכבה קניסטר: מה זה?

כוכבה קניסטר: לאן אנחנו נגיע באופן הזה?

כוכבה קניסטר: מפה צריכה לצאת קריאה חד וחלק להתרכז בכל כוחותינו, נשים גברים וטף, להוציא לאור את כל התמונה המכוערת.

כוכבה קניסטר: לא ניתן לרגע אחד להמשיך כך הלאה.

כוכבה קניסטר: אני מאמינה בארגון.

כוכבה קניסטר: נעמ"ת אכן עושה ימים כלילות וההסתדרות משקיעה את הנשמה שלה בנושא.

כוכבה קניסטר: אם רוצים חלוקה לסיעות, אני רוצה לראות מי יכול להביא תוצאות ואותו אנחנו נבחר בקלפי.

כוכבה קניסטר: זה המבחן ואלה ההוכחות.

יעל דיין: אם זאת תהיה המוטיבציה אז לא נגיע לשום מקום.

ויקטור כהנא: איזה כוחניות פה.

כוכבה קניסטר: האוצר מכה אותך ולוקח לך מהכיס בכוחנות, שולפים לך מהכיס בלי לשאול אותך בכלל כי תלוש המשכורת שלך הוא בידיים שלהם.

יעל דיין: תודה רבה.

יעל דיין: אני האחרונה שלא מעריכה את הכוח של נעמ"ת ושל ההסתדרות והכוח למוביליזציה אבל כשהדברים בסוף מגיעים להצבעה ולהכרעה לצערי הרב אין קורלציה בין 1,800 שאת מייצגת לבין כנסת של 120 חברים שצריכה להצביע על איזה תת-תת-סעיף.

יעל דיין: אנחנו מדברים על התקציב.

כוכבה קניסטר: אני לא מדברת על הצבעה בכנסת.

כוכבה קניסטר: לא רק ההצבעה מעניינת אותי.

כוכבה קניסטר: מעניין אותי הכוח ולצאת למאבק.

יעל דיין: אותי מעניין גם סוף המאבק.

יעל דיין: אותי מעניין גם הפרט, איך הוא ייצא מהמאבק הזה.

יעל דיין: אנחנו חייבים להגיע להישגים, אסור להעביר את התקציב הזה, אבל שדה המאבק הוא לא ברחוב ולא בכיכר אלא התקציבים עוברים בכנסת.

יובל אלבשן: זה אומר שיש על מי ללחוץ.

יעל דיין: עלינו להיות חכמים.

יעל דיין: זה לא רק המוביליזציה.

יעל דיין: הרי בסופו של דבר בשנה שעברה לא העברנו תקציב וב-31.12 נאלצו להודיעו שאין תקציב, שדוחים אותו לחודש מרס.

יעל דיין: לא נתנו להעביר את התקציב ואמרנו שדברים מסוימים הם בל יעבור.

יעל דיין: אחר-כך העבירו חלק מהתקציב והתחילו קיצוצים.

יעל דיין: עכשיו אנחנו נמצאים לקראת תקציב 2003 ואנשים כמוני אומרים: התקציב הזה לא יעבור.

יעל דיין: לפי החישוב שלנו יש לנו רוב.

יעל דיין: כאנשים אחראיים בכנסת אנחנו כן מציעים חלופות.

יעל דיין: אנחנו לא אומרים תזרקו הכל.

יעל דיין: תקציב הביטחון סופג את הקיצוץ הגדול ביותר ואנחנו יודעים שגם לזה צריך למצוא חלופה.

יעל דיין: אנחנו אומרים: החלופה היא לא על גבן של הנשים, בוודאי לא על גבן של הנשים החד-הוריות, הנשים המוכות וכן הלאה.

יעל דיין: יושבות כאן מפלגות רציניות מאוד ומציעות הצעה של תקציב שונה מהתקציב המוצע.

יעל דיין: אנחנו לא נניח לאף סעיף.

יעל דיין: זה הסיפור הפוליטי, באשר לאפשרויות של הכנסת.

יעל דיין: צריך ליצור לחץ על כל אחד מחברי הכנסת או מהמקום שהוא בא ממנו, או מהמפלגה שהוא בא ממנה, או ממקום מגוריו, או מהמשפחה שלו, או מהעדה שלו, או מהמגזר שלו, או מהסקטור שלו, הכל הולך.

יעל דיין: כל אחד מחברי הכנסת מייצג כאן קבוצה מסוימת.

יעל דיין: ישבה איתנו חברת הכנסת מרינה סולודקין.

יעל דיין: היא יכולה להיות עד מחרתיים בקואליציה, היא היתה סגנית שר וכן הלאה, אבל היא לא יכולה להצביע בעד התקציב.

יעל דיין: צריך לדאוג שההרגשה שלה תמשיך להיות כך.

יעל דיין: חברת הכנסת נחמה רונן היא חברה בקואליציה אפילו יותר ממני, כי אני הצבעתי כבר בממשלה נגד התקציב.

יעל דיין: אם היא אומרת שהיא מחויבת להפיל את התקציב הזה אז יש לנו רוב בבית הזה.

יעל דיין: צריך לשמור שהרוב הזה ימשיך לחיות ולהיות חיוני ולא לפספס אותו עד הרגע האחרון.

יעל דיין: לפיכך אמרתי שזה מאבק ארוך טווח.

יעל דיין: בין היום לבין ההצבעה יכול לקרות הרבה.

יעל דיין: צריך לשמר בכל דרך אפשרית ובכל לחץ אפשרי את הקבוצה שיש לה רוב היום.

יעל דיין: יש מקומות שצריך ללחוץ פחות ויש מקומות שצריך ללחוץ יותר.

יואב הס: אני משמש יושב-ראש ועדת חינוך במסגרת השדולה למאבק בעוני בירושלים.

יואב הס: השדולה הזאת מאגדת בתוכה ומנסה לתאם כל מיני פעולות בין גורמים שונים בירושלים שפועלים באופן כללי נגד העוני.

יואב הס: אין זה סוד שירושלים היא העיר הענייה ביותר בארץ.

יואב הס: אנחנו יודעים שמעבר לאותן נשים חד-הוריות ואחרות שמוגדרות בכל מיני הגדרות ומקבלות סיוע כלשהו, למשל כדי לקנות ספרים לילדים בתחילת שנת הלימודים, יש הרבה משפחות עניות שלא מוגדרות כחד-הוריות ולא מקבלות את ה-500-600 שקל האלה והילדים שלהן מגיעים לבית-ספר בלי ספרים.

יואב הס: אני לא יודע איך ילד שמגיע לבית-ספר בלי ספר, אם הוא לא יוצא דופן מבחינת האינטליגנציה שלו, איך הוא לא יגיע להיות עני.

יואב הס: אם היום הוא בכיתה א' אז בעד 10 שנים או 15 שנים הוא יהיה אחד האנשים מתחת לקו העוני.

יואב הס: אלה דברים המנוגדים לחוקים במדינת ישראל.

יואב הס: הרי בישראל יש חוק הקובע שלימודים צריכים להיות בחינם, יש חוק חינוך חובה חינם.

יואב הס: הכל הולך אצלנו במין צורה כזאת: אומרים שיש חוק חינוך חובה חינם אבל את הספרים ישלמו ההורים, את דמי השכלול לטיולים וכדומה ישלמו ההורים.

יואב הס: ההורים צריכים לשלם עבור כל מיני הוצאות שקשורות ללימודים בבית-הספר.

יואב הס: אם ההורים עשירים, אז אין בעיה, אז יש חינוך אפור ויש חינוך בצבע סגול או בכל מיני צבעים והילדים מקבלים הכל.

יואב הס: אבל אם להורים אין, אז מה?

יואב הס: אז הילדים לא מקבלים כלום.

יעל דיין: אני רוצה לקטוע אותך כאן.

יעל דיין: הנושא הזה נדון, אפילו ברגע זה, בוועדת החינוך והתרבות.

יעל דיין: בכוונה לא דנו היום בקיצוצים בתקציב החינוך.

יעל דיין: זה גם לא המנדט שלנו.

יעל דיין: קיצוצים בתקציב החינוך, כפי שציינת, פוגעים גם בנשים וגם במשפחות והפגיעה היא קודם כל בילד.

יעל דיין: לכן הקיצוץ בתקציב החינוך לא נדון כאן היום.

יואב הס: אני מציג את זה רק כדוגמה להרבה דברים אחרים שפוגעים בקבוצות של נשים ופוגעים גם בקבוצות רחבות יותר של עניים.

יואב הס: זה לא דבר שהוא יחודי.

יואב הס: אולי למדינה יותר קל לפתור את הבעיה על-ידי זה שנותנים לנשים חד-הוריות איזה עצם, שהיא אולי קטנה יחסית ולאוצר קל לשלם את זה.

יואב הס: כשצריך לשלם את זה לקבוצה הרחבה יותר של העניים אז פתאום אין.

יעל דיין: אתה לא רוצה לקחת את זה מהחד-הוריות אלא אתה רוצה לתת את זה גם לאחרים.

יואב הס: אני שמח שנותנים, ואשמח אם יתנו את זה גם הלאה לקבוצות רחבות יותר.

יואב הס: אני חושב שאחת הבעיות הכי קשות - וזה כבר נאמר כאן - היא איך לנטרל את התחרות הפנימית שיש בין החלשים.

יואב הס: הרי כל הקבוצות שאנחנו מייצגים הן קבוצות של חלשים.

יואב הס: לא תמיד מי שיושב פה בכיסא הוא עצמו חלש אבל הוא מייצג קבוצה של חלשים.

יואב הס: מה שקורה באופן טבעי הוא שכל קבוצה רוצה לקבל את ה-benefit על המאמץ שנעשה, וזה טבעי וברור.

יואב הס: אני חושב שאחת המשימות של כל היושבים מסביב לשולחן הזה היא לחשוב איך לנטרל את התחרות הזאת, שהיא תחרות הרסנית.

יואב הס: הרי בסופו של דבר מי נפגע?

יואב הס: לא הנוכחים כאן נפגעים כי רובנו פחות או יותר מסודרים.

יואב הס: מי שנפגע זה אותם אנשים שבאופן תיאורטי אנחנו אמורים לייצג אותם.

יואב הס: אנחנו אמורים למצוא דרך לשים את כל היוקרה האישית או הארגונית או איך שלא נקרא לזה בצד, אם זה שייך למפלגה כזאת או למפלגה אחרת, או לנעמ"ת, או להסתדרות, או לא משנה מה.

יואב הס: אנחנו צריכים להיות מספיק חכמים מול חכמי האוצר ומול חכמי המדיניות הכלכלית החדשה לשים את כל הדברים האלה בצד ולראות איך אנחנו מתאחדים.

יואב הס: הכוח שלנו הוא ממילא קטן יחסית אליהם.

יואב הס: מי אנחנו מול בעלי ההון?

יואב הס: אנחנו בסך הכל חלשים גם אם נתאחד, אז עוד ליפול לתוך המלכודת הזאת של מלחמה אחד מול השני?

יואב הס: אני תומך בהצעתה של חברת הכנסת יעל דיין.

יואב הס: לדעתי אנחנו צריכים לראות איך להתארגן בזמן שעומד לרשותנו.

יואב הס: אנחנו כעת בחודש אוגוסט.

יואב הס: יש לנו זמן עד סוף חודש דצמבר, שאז בסופו של דבר מורידים את הפטיש ואומרים באופן סופי שהתכנית אושרה.

יואב הס: אנחנו צריכים לראות איך בונים את הדברים האלה, תוך שיתוף פעולה מקסימלי של כולנו, לראות איך יש לפעול כדי לעצור את התכנית הבלתי אנושית הזאת.

יואב הס: היא פשוט לא מוסרית ולא אנושית.

יואב הס: אני חושב שזה אפשרי, אף שזה יהיה קשה.

יואב הס: אפשר לעשות את זה.

יואב הס: אשמח, חברת הכנסת יעל דיין, אם את תובילי את זה יחד עם עוד אנשים.

יואב הס: אם ההובלה תהיה על-ידי בן אדם אחד אז יגידו שהוא מוביל את זה לבד, שהוא רוצה לתפוס על זה טרמפ.

ויקטור כהנא: אם יוביל את זה רק אדם אחד, אנשים לא יצטרפו אליו.

יואב הס: אם ההובלה תיעשה על-ידי מספר אנשים יחד, בשיתוף פעולה, אז לא יוכלו להגיד שהנה האדם הזה רוצה אחר-כך לגזור את הקופון בקלפי.

אלה גרא: אני רוצה להצטרף למה שאמר מר יובל אלבשן.

אלה גרא: ברור שיש כאן הסכמה רחבה על היציאה למאבק הזה אבל גם אי אפשר להתעלם מן המשוואה הבסיסית שבסופו של עניין צריך לאזן אותה.

אלה גרא: אני חושבת שכוחנו יהיה בהבאת חלופות אינטליגנטיות.

אלה גרא: אם רק נצא באופן שלילי ונגיד לא לזה ולא לזה ולזה, אז יגידו: בסדר אבל אין.

אלה גרא: אנחנו מוכרחים להכין מראש את כל התשובות.

אלה גרא: שמחתי לשמוע את ההצעה, ורציתי להציע אותו דבר, וזה באמת התרומה שחברי הכנסת יכולים לתרום למאבק, שיימסר המידע הסולידי הזה גם ממרכז המחקר והמידע של הכנסת וגם נדרוש נתונים נוספים מהאוצר, לא רק הנתונים שהם אוהבים להביא לשולחן אלא גם נתונים אחרים שיש בידם.

אלה גרא: זה מה שצריך להביא לתוך הדיון.

אלה גרא: רציתי גם להצטרף לדבר השני שמר יובל אלבשן אמר.

אלה גרא: עם כל הכבוד לגברת טליה לבני ולנעמ"ת, המקום שלכם ידוע ומכובד אבל אם הדרישה תהיה להתחבר להסתדרות, זה ייפול לפני שזה יקום.

אלה גרא: זה צריך להיות שיתוף פעולה.

אלה גרא: אני מקווה שאתם מבינים גם כן מה זה שיתוף פעולה ושלא תקראו באמצע הדרך לאנשים להתפקד למען ההסתדרות.

טליה לבני: אף אחד לא דיבר על התפקדות.

כוכבה קניסטר: למה להתפקד?

כוכבה קניסטר: מישהו דרש ממך להתפקד?

כוכבה קניסטר: זה לא רלוונטי בכלל.

כוכבה קניסטר: הנושא כאוב וטעון.

ויקטור כהנא: תפסיקו עם הכוחניות הזאת.

כוכבה קניסטר: אנחנו כבר ויתרנו, כבר כשלנו מרוב שוויתרנו.

כוכבה קניסטר: עכשיו אנחנו צריכים להראות כוח.

שולה אגמי: אני מקשיבה לדברים ולפעמים זה קצת מרגיז שאנחנו באים להילחם למען מטרה ואנחנו בעצם מפספסים אותה.

שולה אגמי: במדינת ישראל אמורה להיות ממשלה של רווחה אך לצערי יש לנו ממשלה ללא רווחה.

שולה אגמי: כמחזיקת תיק רווחה החלטתי להקים פורום כדי להילחם בנושא הקיצוצים ובגזירה שנחתה עלינו ביום בהיר על-ידי שר האוצר והממשלה.

שולה אגמי: קראתי בעיתון שקם פורום שמאגד את כל הארגונים.

שולה אגמי: לא חשבתי פעמיים, התקשרתי למר יובל אלבשן והשארתי הודעה שאני רוצה להצטרף עם כל הכוח של הארגונים שלנו בתל-אביב לטובת המטרה.

שולה אגמי: למה לי להקים עוד פורום ולמה לי להילחם לבד?

שולה אגמי: למה לי לעשות עבודה כפולה?

שולה אגמי: אני חושבת שאנחנו מפספסים את המטרה שלנו בכוחניות-יתר ובמלחמה לא ממוקדת.

שולה אגמי: בואו נלך ביחד, נילחם למען המטרה, ולא משנה מי יוביל.

שולה אגמי: כשאני רוצה להילחם בקיצוץ כלשהו בעירייה כחברת מועצה אני מעלה את הנושא לדיון, מביאה את הארגונים ולא משנה לי כיצד נגיע למטרה.

שולה אגמי: מצידי שכל אחד ייקח לעצמו את התהילה.

שולה אגמי: השאלה היא מה אני מרוויחה לטובת העניין.

שולה אגמי: אז בואו באמת נלך ביחד ונילחם.

שולה אגמי: אני חייבת לחזק את חברת הכנסת יעל דיין.

שולה אגמי: אני מודה לך אישית, גם כנציגת הרווחה וגם כנציגת השלטון המקומי, על כל הכינוסים ליישום המטרות ועל הדגש שאת שמה על הנשים בכל דבר.

שולה אגמי: את מעבירה לנו מידע ואני חוזרת לתל-אביב עם המידע הזה, מעבירה הלאה ובכך אני זוכה.

שולה אגמי: אם יגידו שולה אגמי או יעל דיין או לא יודעת מה - זה לא משנה ואנחנו לא נשיג שום דבר.

שולה אגמי: אנחנו נגיע להישגים רק על-ידי מלחמה משותפת ועל-ידי חיבור ביחד.

שולה אגמי: חברת הכנסת דיין, אני נהנית לראות כיצד את מצליחה להביא את כל הארגונים להיפגש.

שולה אגמי: בכל ישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה אני יוצאת עם חומר, אני יוצאת עם הכוונה איך להילחם ואיך לעשות.

שולה אגמי: חברת הכנסת יעל דיין, אני מאמינה שאת תעלי את הנושא בדיון בכנסת.

שולה אגמי: דבר שני, לא הייתי רוצה להיפגש עם נציג משרד האוצר.

שולה אגמי: ישבתי איתו במשך 3 שעות ולא משנה מה יצא מהפגישה הזאת.

שולה אגמי: כל הארגונים האלה צריכים להיפגש עם שר האוצר.

שולה אגמי: אנחנו נחזק אותך בוועדה הזאת ונבוא לפגישה עם שר האוצר.

יעל דיין: לגבי הליך העבודה שלנו, נמצאת כאן נציגות נכבדה של משרד העבודה והרווחה, אל תזלזלו בכך.

שולה אגמי: אני מבקשת לומר עוד משפט אחד.

שולה אגמי: האמיני לי שאני מתמודדת לא רק עם הקיצוץ של שר האוצר אלא גם עם כך שמשרד העבודה והרווחה, כבודו מונח במקומו, לא מעביר אלינו כרשויות מקומיות את התקציב שמגיע לנו.

שולה אגמי: כל הדברים הללו מצטברים יחד.

יעל דיין: זה סיפור נפרד.

יעל דיין: קשה מאוד למצוא בני ברית במשרדים.

שולה אגמי: שיעבירו את התקציב שמגיע לנו בזכות ולא בחסד.

שולה אגמי: האמיני לי, אז אולי נוכל להתמודד עם קיצוץ כלשהו.

יעל דיין: לפני העברת התקציב אנחנו ניפגש עם שר האוצר, עם מנכ"ל משרד האוצר ועם ראש אגף תקציבים בצורה מסודרת.

יעל דיין: כפי שאמרתי, יש לנו ועדה משותפת של ועדת הכספים ושל הוועדה לקידום מעמד האישה שבה אנחנו דנים סעיף-סעיף.

שולה אגמי: אני פשוט אומרת לכם מה הכאב היום-יומי שאני עוברת באגף שלי.

יעל דיין: זה ידוע, אבל זה מטעם השלטון המקומי.

יעל דיין: אם אתם חושבים שיש צרות בתקציב המדינה אז השלטון המקומי עוד יותר בצרות.

אריק אשרמן: אני מזכ"ל עמותת "שומרי משפט", רבנים למען זכויות אדם.

אריק אשרמן: בין היתר אנחנו חברים בפורום --- ובמטה המאבק.

אריק אשרמן: אני רוצה להעלות שתי נקודות.

אריק אשרמן: דבר ראשון, חברת הכנסת ענת מאור הזכירה את מר יוסי תמיר.

אריק אשרמן: רבים מאיתנו חלוקים על המסקנות של הוועדה שהוא ישב בראשה.

אריק אשרמן: הוא התבטא לאחרונה מספר פעמים ואמר שאי אפשר לבצע את כל ההמלצות במצב הנוכחי בו נתון המשק.

אריק אשרמן: אני חושב שעם קצת לחץ על מר יוסי תמיר ניתן אולי לעודד אותו להמשיך להתבטא באופן הזה בפומבי.

אריק אשרמן: דבר שני, רציתי לשאול את מר אודי בן-דרור שאלה אך הוא יצא ואני שוחחתי איתו במסדרון.

אריק אשרמן: רציתי לשאול אותו על מה מתבסס הטיעון שלהם שכולנו שמענו, שברגע שמקצצים את רשת הביטחון לאנשים לא צריך לדאוג כי תהיה לאנשים עבודה.

אריק אשרמן: זה מנוגד לכל מה שאנחנו יודעים מהשטח, לנתונים מהמוסד לביטוח לאומי על התחלופה באנשים שהם מקבלי דמי אבטלה, על כך שאנשים כן מחפשים עבודה.

אריק אשרמן: אני מבקש לדעת מה הנתונים, על מה מתבסס הטיעון הזה.

אריק אשרמן: כולנו יודעים כמובן שהמלך עירום בנושא הזה.

אריק אשרמן: אנחנו חוזרים וחוזרים שוב ושוב על הנקודה הזאת בציבור בתור אסטרטגיה.

אריק אשרמן: אין שום בסיס לטיעון של האוצר.

אריק אשרמן: גם השר סילבן שלום לא יכול לבוא לציבור ולומר: אנחנו יודעים שאנחנו פוגעים בחלשים.

אריק אשרמן: כעת הם אומרים: זה בסדר, לא צריך לדאוג לחלשים.

אריק אשרמן: הוא אומר ונציגי האוצר אומרים: אנחנו לא ממש פוגעים באנשים, כי הם ימצאו עבודה והם יהיו בסדר.

אריק אשרמן: אין שום הוכחות לטיעון הזה.

אריק אשרמן: אנחנו יכולים להוכיח בציבורים יותר ויותר רחבים בארץ שהמלך עירום.

אריק אשרמן: שאלתי את מר אודי בן-דרור גם, כולנו בני אדם, כולנו יכולים לטעות.

אריק אשרמן: מה יקרה אם כל ההנחות שהאוצר כל-כך מאמין בהן מוטעות ויסתבר שאנשים לא מוצאים עבודה ושהאבטלה מחריפה וכולי?

אריק אשרמן: שאלתי האם יש להם תכנית אלטרנטיבית, תכנית גיבוי.

אריק אשרמן: התשובה היתה שאין תכנית כזאת.

אריק אשרמן: אלה נקודות שאנחנו חוזרים עליהן בכל פורום, גם בכנסת וגם בדיונים הציבוריים.

אריק אשרמן: אני חושב שניתן להצליח במאבק הזה אם אנחנו נמשיך בכל פורום אפשרי להוכיח שהמלך עירום לגמרי בנושאים הללו.

טליה לבני: זה לא מזיז להם.

טליה לבני: דיברו על צמיחה אך יש האטה - בסדר, אז הם טעו.

רחל אספיר: רציתי להתייחס למודעות בציבור.

רחל אספיר: לדעתי אין מספיק מודעות בציבור.

רחל אספיר: אני מתחברת למה שאמרה חברתי מהמגזר הערבי, שאנשים לא יודעים.

רחל אספיר: לצערנו הרב, עד שלא מרגישים - לא יודעים.

רחל אספיר: שוחחתי במסדרון עם חברותי מהמוסד לביטוח לאומי, והן חברותי תרתי משמע.

רחל אספיר: גברת אורנה ורקוביצקי מהביטוח הלאומי אומרת שיש להם את כל הכלים להביא לידיעת הציבור את הגזירות.

רחל אספיר: הביטוח הלאומי יכול להרשות לעצמו לפרסם כך שכל המגזרים יבינו את הגזירות ואז האנשים ייצאו לרחובות.

רחל אספיר: עד שאנשים לא יחושו את זה על בשרם, הם לא יידעו.

רחל אספיר: 40% מהשכר הממוצע, 60% מהשכר הממוצע.

רחל אספיר: יושבת פה בחורה אינטליגנטית ושואלת: מה זה שכר המינימום?

רחל אספיר: בתוך עמי אני יושבת, אני יודעת מה הוא שכר המינימום.

רחל אספיר: גם היא יודעת, אבל היא שאלה מה ששואל בית ישראל.

רחל אספיר: אם המוסד לביטוח לאומי באמת היה רוצה לשמור על החלשים הוא היה צריך להסביר שהוא נגד התכנית ולהביא את זה לידיעת כלל הציבור.

רחל אספיר: אני פונה לכל מי שיכול להסביר את זה לציבור שייצא ויסביר.

רחל אספיר: ביטוח לאומי צריך לומר לאנשים: דע כי ביום זה וזה אתה משלם לי דמי ביטוח, ובמקביל לומר: דע כי מ-1 בינואר 2003 הזכויות שלך הן אל"ף, בי"ת, גימ"ל.

רחל אספיר: תודה רבה.

רונית לב-ארי: קודם כל כמובן תודה רבה ליושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה על הדיון ועל ההתחלה החשובה הזאת.

רונית לב-ארי: אני רוצה לברך בשם כולנו את עו"ד אורית נוקד שהיום מתמנה להיות חברת כנסת חדשה.

רונית לב-ארי: עוד חברת כנסת מצטרפת לכנסת.

רונית לב-ארי: כמנהלת הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה כמובן לבי עם גברת טליה לבני ועם כל החברות והחברים שנמצאים פה.

רונית לב-ארי: זה לא משמח שבמשך הרבה מאוד שנים נשים חזרו לבעלים המכים שלהם בגלל סיבות כלכליות.

רונית לב-ארי: ברגע צאתן מהמקלט הן מוכנות ומזומנות להתגרש אך אחרי מספר חודשים מסתבר שהן חוזרות לבעל המכה רק בשל סיבה כלכלית.

רונית לב-ארי: אבל בואו נהיה הגונים ונאמר שזה לא יצירתה של הממשלה הנוכחית.

רונית לב-ארי: אני מתקנאת מאוד בגברת שהתכתבתי איתה שנים, אישה פיליפינית בהולנד שגידלה ילדה.

רונית לב-ארי: עקבתי אחר הילדה מגיל שנתיים וחצי ועד גיל 19.

רונית לב-ארי: האם קיבלה את כל העזרה במדינת רווחה אמיתית והבחורה הזאת היום היא סטודנטים מצטיינת משום שהיא קיבלה את כל הסיוע.

רונית לב-ארי: האמא קיבלה סיוע בשכר דירה, בקורסים ועוד ועוד, חבל עכשיו להיכנס לזה.

רונית לב-ארי: מתוקף התפקיד שלי כמנהלת הרשות לקידום מעמד האישה אני בהחלט מסכימה עם עמדתה של מנכ"לית שדולת הנשים, גברת אלה גרא.

רונית לב-ארי: אנחנו צריכים להביא דברים מעשיים.

רונית לב-ארי: חברת הכנסת יעל דיין, העלית את הרעיון לעשות קבוצות קטנות ולגבש דרכי פעולה בכל מיני היבטים.

רונית לב-ארי: מהמקום שבו אני נמצאת מאוד אשמח להכין לוועדה דוח רציני, בשיתוף עם גברת חורש שהביאה לנו תיאור מאוד מלומד על כל התמונה, יחד עם גברת אורנה ורקוביצקי מהמוסד לביטוח לאומי ועוד מי שיכול לתרום.

רונית לב-ארי: עלינו לדבר עם אנשי הכלכלה בשפת הכלכלה.

רונית לב-ארי: אל לנו לחזור למה שהיה לפני 10-15, כשדיברו על כך שיש לחסוך תקנים בשירות המדינה ואז הכניסו את חברות כוח-האדם.

רונית לב-ארי: בכך לא חסכו כסף אך הכניסו סרטן לתוך משרדי הממשלה והיום אנחנו לא יודעים איך לצאת מהבוץ הגדול הזה.

רונית לב-ארי: אני חושבת שצריך היום לדבר אל אנשי הכלכלה בשפת הכלכלה ולהראות להם שהם לא חוסכים שום דבר אלא שבטווח ארוך אנחנו רק מפסידים כסף.

רונית לב-ארי: צריך לדבר איתם בכסף.

רונית לב-ארי: אני פה זורקת כפפה, אם זה נראה לכם, שיוקם הצוות הזה שידבר בשפה הכלכלית נטו על המחיר הכבד שמדינת ישראל תשלם.

רונית לב-ארי: כלכלה, חברה וביטחון בעיני חד הם.

רונית לב-ארי: אני חושבת שבעניין הזה אנחנו חייבים לפעול מעבר לכל מה שנעשה פה.

רונית לב-ארי: מבחינה אזרחית ונשית לבי אתכם אבל מבחינת התפקיד שלי אני רוצה לנצל את המקום המיוחד שלי.

רונית לב-ארי: אם אפשר יחד עם אנשים שיכולים לסייע, אני אשמח לעזור ונביא את הדברים האלה לשולחן.

יעל דיין: אני רוצה להודות לכולם.

יעל דיין: כפי שאמרתי, זה לא ישיבה ראשונה, כי בנושאים האלה אנחנו עוסקים כל הזמן, ובוודאי לא ישיבה אחרונה.

יעל דיין: אנחנו נוציא את המסקנות מהישיבה הזאת, כל דבר בתחומו כי הועלו כאן הרבה דברים.

יעל דיין: אנחנו נדון בכולם.

יעל דיין: אני רוצה לחזור לדברים המתלהמים ומלאי הרגש שאמר כאן חבר הכנסת עמיר פרץ.

יעל דיין: הוא דיבר על עניין שהוא פשוט מעליב ואני חושבת שאנחנו לא יכולים לקבל אותו.

יעל דיין: נקודת המוצא של האוצר היא: יש כאן חבורה של רמאים ורמאיות שקוראים לעצמם מובטלים ואנחנו נעמיד אותם במקומם, אנחנו נחשוף את הרמאות וההונאה.

יעל דיין: הרי האנשים האלה לא רוצים לעבוד.

יעל דיין: אנחנו נחשוף את זה ונָראה שבאמת הם לא רוצים לעבוד ואם לוקחים מהם את דמי האבטלה כמו ילדים קטנים (טאטאלאך) הם ירוצו לעבוד, כי יש מקומות עבודה, יש איפה לעבוד, יש לאן להפנות אותם, יש שכר מתאים, יש מקצועות מתאימים.

יעל דיין: התפיסה הזאת עלתה במשך השנים מספר פעמים.

יעל דיין: אני חושבת שגברת אורה נמיר שילמה מחיר כבד מאוד בעקבות התייחסותה לעולים ולזקנים כאל בטלנים שלא מגיע להם, שהם לנטל על החברה.

יעל דיין: לעתים רחוקות מאוד אנחנו מוצאים כאן הכללה שעושה מי שהמציא את זה, שהכפיל ושילש את האבטלה במשק והביא אותנו עד למצב הנוכחי, עד לנקודה הכלכלית הכי נמוכה שהיינו בה בכל שנות המדינה.

יעל דיין: זה לא דבר של מה בכך.

יעל דיין: האנשים האלה מאשימים אותנו שאנחנו פשוט עצלנים, פרזיטים ונתלים בעזרה ממשלתית.

יעל דיין: אני מקבלת את זה קשה מאוד.

יעל דיין: אני מזדהה עם חבר הכנסת עמיר פרץ שהתקיף בנקודה הזאת.

יעל דיין: אני חושבת שאלה אולי הדברים הכי חשובים מבחינה אמוציונלית שנאמרו כאן.

יעל דיין: זה הדגל של מי שמשית עלינו את הגזירות האלה וזה השינוי האמיתי לעומק של מה שאנחנו קוראים "ישראל כמדינת רווחה".

יעל דיין: לא יכול להיות שאנחנו נעבור לסדר היום ונעסוק ב-100 שקל כאן, בהקצבה לספרי לימוד בסך 500 שקל שם.

יעל דיין: מדינת ישראל היתה מושתתת מלכתחילה, ואף טרם הקמת המדינה, כמדינת רווחה, כמו שהיא מושתתת כמדינה קולטת עלייה.

יעל דיין: זה לא סתם איזה תיאוריה מדינית אלא זה ה-raison d'être שלנו.

יעל דיין: מי שייקח את זה מאיתנו, פשוט לא יצליח.

יעל דיין: אנחנו מוכרחים ללכת כל הזמן מהקטן, מ-100 השקלים, אל הגדול משום שמהות החיים שלנו כאן עומדת בסכנה.

יעל דיין: אני מודה לכולכם.