הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 205, 2002-06-24 10:30

יעל דיין: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.

יעל דיין: הישיבה היום ממוקדת בנושא מקצועי, במובן הזה שאין כאן הגיגים עמוקים.

יעל דיין: אני חושבת שכולנו מסכימים למחשבה שהתבטאה גם בחקיקה וקיימת באורח שווה בין גברים ונשים.

יעל דיין: אם נשים רוצות שוויון בחובות, ואנחנו מאפשרים להן - בתחומים מסוימים, ולא מנקודת שוויון מוחלטת, כי הן עושות את זה בהתנדבות וכן הלאה - שירות בכל התחומים, לפי הגדרת החוק, במקומות שבהם מתבקש גיוס מילואים, ואני רואה את זה כזכות לשרת בכל מקום שהנשים רוצות לשרת בו, ונלווית אליה החובה הפשוטה והמובנת מאליה של שירות מילואים.

יעל דיין: כדאי לציין שחלק מההתנגדות לחקיקה - כולל בג"צים - לגיוס נשים לתפקידי לחימה, לתפקידים שדורשים השקעה רבה בחייל או בחיילת, תמיד נלווה לה הנושא הזה של שירות מילואים.

יעל דיין: אמרו, בסדר, צה"ל ישקיע, היא תהיה טובה, אבל יש סיכוי יותר גבוה שאשה לא תתרום את חלקה במערך המילואים כמו גבר, ולפיכך אנחנו מתכנסים היום.

יעל דיין: אנחנו רוצים באמת לבחון את הקורלציה בעליית מספר התפקידים שנפתחו, עדיין לא לשביעות רצוננו, חרף מספר הנשים המשרתות בתפקידים האלה, אבל לראות האם באמת נלווה לזה גם הנושא של שירות מילואים.

יעל דיין: אנחנו מקבלים תלונות אישיות מנשים שבסדיר הן היו בתפקיד משמעותי, הן באות למילואים ועושות תפקידים ממש לא לענין מבחינת המקצוע שאליו הן הוכשרו.

יעל דיין: כמו תלונות של הרבה גברים באותו ענין.

יעל דיין: אמרו לי שנעשה איזה שהוא נסיון לעשות מין ערבוב מחדש של הדברים כדי שקצין במילואים בתפקיד מודיעיני גבוה וחשוב לא יצטרך לשמור על מיתקן במשך 30 יום בשנה.

יעל דיין: אבל יש איזה שהיא ירידה או שדרוג למטה בין מה שהוכשרת לו, ואיך מנצלים את ימי המילואים שלך.

יעל דיין: אני לא יודעת למה נראה לי שאצל בנות זה יותר צורם או שאולי המקרים האלה מגיעים לתשומת לבי יותר מאשר מקרים של גברים.

יעל דיין: בדרך כלל אני מעבירה את המקרים האלה ליועצת הרמטכ"ל, ליוהל"ן, לסוזי, ולא מדובר במקרים בודדים.

יעל דיין: אנחנו בעד שנשים תגוייסנה למילואים.

יעל דיין: אנחנו חושבות שאם ההכשרה שהן קיבלו מיועדת לדבר מסויים, אין טעם להכניס אותן במסגרת המילואים, לדברים שבהם יש עודף בנות, כמו פקידות ותפקידים להם הן לא הוכשרו.

יעל דיין: לפני שנראה את המצגת של צה"ל, אבקש מתת-אלוף אריאל היימן, קצין מילואים ראשי, לומר כמה מלים, מאחר והוא צריך לעזוב אותנו.

תא"ל אריאל היימן: אני חושב שהכותרת שמופיעה על גבי המסך: הרחבת שילוב נשים, אומרת הכל.

תא"ל אריאל היימן: אני יכול לספר מנסיוני האישי שבתקופה הלא רחוקה, מספר לא קטן של בנות ביצעו תפקידים מיוחדים, עם שביעות רצון מאוד גבוהה מהפעילות שלהן.

תא"ל אריאל היימן: אני חושב שהמגמה חיובית, מעבר לענין המין, אלא מעצם זה שקבוצות נוספות נוטלות חלק בנטל הבטחון במדינת ישראל.

תא"ל אריאל היימן: אני חושב שיש לזה חשיבות רבה.

תא"ל אריאל היימן: יחד עם זאת, צריך לעשות את זה במינון הנכון, בדרך הנכונה ולתפקידים המתאימים.

תא"ל אריאל היימן: אני חושב ששיתוף הפעולה של אכ"א, עם היוהל"ן ופיקוד העורף - שיציג תיכף מה קורה אצלו –הוא טוב ונכון.

תא"ל אריאל היימן: אומר רק שבכל צה"ל מבינים את חשיבותו של התהליך הזה, ורואים אותו כחלק מהתהליך הנורמטיבי של שילוב גורמים נוספים בנטל המילואים.

תא"ל אריאל היימן: אני חושב שיש לזה ענין ערכי במובן של המין, וענין ערכי, לא פחות, במובן של הרחבת נטל המשרתים במילואים, ולא משנה מאיזה מין הוא.

תא"ל אריאל היימן: אני חוזר ואומר שצריך לעשות את זה במינון הנכון, בחשיבה מתאימה, כדי לא לעבור את הגבולות אלא להוביל את זה כתהליך לוגי, בקצב שמתאים לו, כדי שישא פירות ולא יווצרו התנגדויות שאחר כך רק יעצרו אותו.

תא"ל אריאל היימן: אני חושב שגם אכ"א וגם היוהל"ן, יחד עם קצין פיקוד העורף והוועדה פה, יודעים לעשות את זה היטב.

תא"ל אריאל היימן: אני משוכנע שזה יצליח וזה רק ענין של זמן עד שמספר הנשים שתשרתנה במילואים יהיה הרבה יותר גדול מהיום.

תא"ל אריאל היימן: בכל מקום שנתקלתי בנשים שהולכות למילואים, יש שביעות רצון מתפקודן, והן רוצות לעשות את זה.

תא"ל אריאל היימן: אני חושב שזה תהליך שצריך רק לברך עליו.

יעל דיין: תודה רבה.

יעל דיין: אנחנו נראה את המצגת שיציג לפנינו תא"ל אייל קרוליצקי, ואם יש דבר נקודתי, אפשר לשאול תוך כדי הצגת הדברים.

יעל דיין: בבקשה.

תא"ל אייל קרוליצקי: אציג את מי שנמצא פה, שמי אייל, ואני ראש ענף תכנון כוח אדם מילואים באכ"א, עוסק בתכנון המילואים בצבא, בין היתר, גם את נושא הנשים.

תא"ל אייל קרוליצקי: נמצאת איתי פה רב-סרן דגנית סנקר, ראש מדור תכנון, והיא עוסקת בתחום הזה באופן מיוחד.

תא"ל אייל קרוליצקי: נמצא איתנו גם אל"מ בני דור, קצין שלישות של פיקוד העורף שיציג לנו בהמשך, איך שילוב הנשים בא לביטוי בפיקוד העורף, כפיקוד שמחזיק היקפים גדולים מאוד של נשים במילואים.

תא"ל אייל קרוליצקי: אפשר לראות את הדברים שמופיעים על המסך.

תא"ל אייל קרוליצקי: כעקרון, בתחילת שנת 2000, הרמטכ"ל קבע מספר קביעות שמופיעות פה שדיברו על הרחבת שיבוץ נשים למערך המילואים למול מספר הנחות יסוד.

תא"ל אייל קרוליצקי: הנחה ראשונה דיברה על מימוש הקבוע בחוק – השארתן של הנשים במערך עד גיל 38 או עד מצב של הריון ואמהות.

תא"ל אייל קרוליצקי: אנחנו הגדרנו בתוך זה שלוחמות תשרתנה עד גיל 30.

תא"ל אייל קרוליצקי: השילוב ייעשה במקומות בהם קיים צורך, מול פערי איוש, עומס שירות מילואים פעיל ושיבוץ חליף גברים.

תא"ל אייל קרוליצקי: זאת אומרת, נשבץ את הנשים למול צרכים של המערכת.

תא"ל אייל קרוליצקי: אנחנו הסרנו את כל מגבלות הקריאה לשירות מילואים שנוגעות לשירות נשים.

תא"ל אייל קרוליצקי: היום, הקריאה מתבצעת באופן זהה לחלוטין לגברים.

תא"ל אייל קרוליצקי: נשים יוצבו לרמת מפקדת אוגדה ומעלה למעט לוחמות אשר תשובצנה ביחידות קרביות.

תא"ל אייל קרוליצקי: כעקרון, החלוקה בתוך הצבא - אפשר לראות בשקופית המוצגת – בא לביטוי לפי זרועות או לפי מה שאנחנו קוראים שדה-אוגדן, שזה אוסף של מקצועות צבאיים.

תא"ל אייל קרוליצקי: יש פה את החלוקה, פחות או יותר.

תא"ל אייל קרוליצקי: מה שמעניין במיוחד ורלבנטי מהמפגש הזה, זה הגראף שמופיע למטה.

תא"ל אייל קרוליצקי: התחלנו עם הנושא הזה של שיבוץ נשים במילואים בשנת 2000, ובשנה זו היו 6,600 נשים במערך, ואפשר לראות את הגידול מדי שנה.

תא"ל אייל קרוליצקי: בשנת 2001 המספר הגיע ל-11,000 נשים; בשנת 2002 - 17,000 נשים; ואנחנו רואים את התחזיות שיגיעו, לפי התכנון, בשנת 2003 ל-26,000, בשנת 2004 ל-35,000 ובשנת 2005 ל-37,000 נשים במערך המילואים.

יעל דיין: זה לא תלוי-המצב הנוכחי?

יעל דיין: תא"ל אייל קרוליצקי:

יעל דיין: צפי שחרורים שנתי.

יעל דיין: אפשר לראות פה, מתוך 2,000 קצינות ו-22,500 חוגרות שהיו צפויות להשתלב במערך המילואים, כל הקצינות ששוחררו משירות סדיר שובצו למערך המילואים.

יעל דיין: שוב, אנחנו רואים בהן צורך במערך המילואים.

יעל דיין: מתוך החוגרות, החיילות ששירותו בשירות סדיר, שליש מהן, 37%, עברו לשירות מילואים, וכ-15,000 חוגרות קיבלו פטור ושוחררו מהשירות.

יעל דיין: הפילוח שלהן במערכים השונים בצבא מופיע כאן למטה.

יעל דיין: בזרוע היבשה - 430 קצינות ו-900 חוגרות; באגף הטכני לוגיסטי - 80 קצינות ו-950 חוגרות; בחיל האוויר - 200 קצינות ו-400 חוגרות; בחיל הים – 40 קצינות ו-300 חוגרות; בפיקוד העורף – 400 קצינות ו-2,000 חוגרות, זה השנה; וניתן לראות פה את הפילוח בכל הצבא.

יעל דיין: ערכנו סקר משתחררות למילואים בבקו"מ לגבי חיילות שהשתחררו משירות סדיר.

יעל דיין: בסקר השתתפו 433 משוחררות אשר מיועדות לשירות מילואים, ולפניכם הממצאים.

יעל דיין: 75% מאוכלוסיית המדגם ידעו כי הן מיועדות לשירות מילואים; 54% לא ידעו באיזה תפקיד תשרתנה במילואים, ולא חשבו שתשרתנה במילואים; נשים שתפקידן בחובה לא היה משמעותי חשות שהשירות שלהן במילואים מיותר; 55% מסכימות במידה רבה עם האמירה ששירות המילואים הוא משמעותי; ו-39% רוצות או רוצות מאוד לשרת במילואים.

יעל דיין: נשים שביצעו שירות מילואים פעיל בין ה-1.1.2002 ל-30.4.2002.

יעל דיין: אמרתי קודם שמרבית הנשים שובצו בשנתיים האחרונות, ולכן הן לא יכולות להיות זמינות לשירות מילואים.

יעל דיין: לקחנו בצורה מדגמית את ארבעת החודשים הראשונים של שנת 2002, ואפשר לראות כאן שמתוך 19,300 קצינות וחוגרות - בדקנו מי היתה זמינה לשירות מילואים - בפועל, 7,300 היו זמינות לשירות מילואים.

יעל דיין: אבל, שירות מילואים תקין, בפועל, נעשה על ידי 700 נשים, וממוצע הימים היה 12 יום.

יעל דיין: אפשר לראות שזה 10% מהסד"כ.

יעל דיין: בתקופה זו 10% מהקצינות שירתו במילואים, ואם אני משווה לאותה תקופה בשנת 2001, זה פי-שניים.

יעל דיין: גם אם הממוצע דומה, צריך לזכור גם את בעיית הזמינות שהיתה בשנת 2001.

יעל דיין: אנחנו צופים שעד סוף השנה זה יגדל ויגיע ל-30% בנות שישרתו.

נעמי חזן: יש מצבה של מילואים, ויש זמינות.

נעמי חזן: אני שואלת מה היחס בין המצבה לבין הזמינות לגבי גברים?

תא"ל אייל קרוליצקי: השמטנו פה את כל אלה ששוחררו בשנה האחרונה, כך אנחנו עושים גם לגבי גברים.

יעל דיין: חברת-הכנסת חזן, הישיבה הזו התכנסה לדבר ספציפי מאוד.

יעל דיין: לא ביקשנו שום נתונים השוואתיים, ואת יודעת טוב מאוד שאת הנתונים האלה את מקבלת במקום אחר.

נעמי חזן: אי אפשר להתייחס לשרות מילואים של נשים אלא בהשוואה.

נעמי חזן: תא"ל אייל קרוליצקי:

נעמי חזן: אני חושב שנכון יהיה לעשות השוואה למול הגברים רק אחרי שנה-שנתיים של הפעלה מלאה של המערך.

תא"ל אייל קרוליצקי: יש פה קצת נתונים על שירות נשים במילואים במבצע חומת מגן, תקופה שבה גויסו היקפים גדולים מאוד של חיילי מילואים, גם נשים גויסו, לא בנפרד אלא יחד עם יחידותיהן.

תא"ל אייל קרוליצקי: לנשים, קיימת התניה של רובאות, פרופיל והכשרה.

תא"ל אייל קרוליצקי: צריך לזכור שמרבית החיילות לא עושות בשירות סדיר את הרובאות הנדרשת.

תא"ל אייל קרוליצקי: כמובן שההתניה של פרופיל, הכשרה וכו' קיימת גם אצל גברים.

תא"ל אייל קרוליצקי: אפשר לראות שבתקופת המבצע 160 נשים שירתו במילואים.

תא"ל אייל קרוליצקי: 90 מהן, לפי מה שאנחנו קוראים צו 8, בשמ"פ חירום; 70 נשים שירותו באותה תקופה במילואים, בצווים רגילים, אבל הן נקלעו למצב לחימה.

תא"ל אייל קרוליצקי: מתוך ה-90: 35 היו קצינות ו-55 חוגרות.

תא"ל אייל קרוליצקי: 4 מתוכן שירתו ביחידות לחימה; 39 ביחידות תומכות לחימה; ו-47 במפקדות.

תא"ל אייל קרוליצקי: המקצועות העיקריים בהן שירתו הנשים היו במקצועות: הקשר, משטרה צבאית, שלישות, מודיעין, תחזוקה, חובשות.

תא"ל אייל קרוליצקי: אני מזכיר, יש לנו את מרכז המתנדבים שמתנדבים אליו חיילים וחיילות, אזרחים ואזרחיות שפטורים משירות בטחון.

תא"ל אייל קרוליצקי: בתקופת מבצע חומת מגן היו פניות רבות של נשים, כ-300 נשים הצטרפו למרכז המתנדבים, ואני מדבר על נשים מבוגרות ונשים שבכלל לא חייבות בשירות, ביקשו, הצטרפו ותרמו.

תא"ל אייל קרוליצקי: במבצע חומת מגן בוצע סקר על ידי יוהל"ן על שירות נשים במילואים בתקופה זו.

תא"ל אייל קרוליצקי: בסקר השתתפו 52 משיבות מכל חלקי הארץ.

תא"ל אייל קרוליצקי: מרבית הנשים, 83% עסקו בתפקיד דומה או זהה לזה שעסקו בו בשירות החובה.

תא"ל אייל קרוליצקי: אותו אחוז גם הביעו שביעות רצון רבה מכך שהן משרתות במילואים, ובמיוחד מכך שהשתתפו במבצע חומת מגן.

תא"ל אייל קרוליצקי: ממוצע ימי השירות היה 91 יום (בין יומיים ל-60 יום).

תא"ל אייל קרוליצקי: סיכום.

תא"ל אייל קרוליצקי: המהלך לשילוב נשים במערך המילואים התקבל בצורה טובה על ידי המפקדים, הנשים והסמכויות, והזכיר זאת מקודם קצין המילואים הראשי.

תא"ל אייל קרוליצקי: מרביתן משתלבות בצורה ראויה.

תא"ל אייל קרוליצקי: העקרון המנחה אותנו הוא שהשילוב ייעשה אל מול הצרכים של המערכת ולא לשבץ את כולן, ולאחר מכן לא יהיה מה לעשות איתן.

תא"ל אייל קרוליצקי: כך אנחנו מתכננים גם את ההמשך.

תא"ל אייל קרוליצקי: עד עכשיו, מבחן המימוש בפועל במסגרת שירות מילואים פעיל בא לביטוי באופן חלקי בלבד, ימשיך להיבחן בשנים הקרובות, גם לצורך השוואה מול הגברים.

תא"ל אייל קרוליצקי: יחד עם זאת, על פי סקרים, שיחות וביצוע במהלך חומת מגן, מחזקים גם את התחושות שלנו וגם את התחושות של הנשים על השילוב שלהן במערך המילואים.

תא"ל אייל קרוליצקי: אני חושב שאנחנו בדרך הנכונה וככל שההיקפים יגדלו והשירות יבוא יותר לביטוי, נהיה חכמים יותר.

תא"ל אייל קרוליצקי: אני מציע שבני דור, קצין שלישות של פיקוד העורף יסביר ויתן נתונים על שילוב נשים במילואים בפיקוד העורף.

יעל רום: אתה מתחיל עם נשים שבשנת 2001 מלאה שנה לשחרורן, ואתה יכול להתחיל לזמן אותן למילואים.

יעל רום: האם אני מבינה נכון?

תא"ל אייל קרוליצקי: אנחנו בודקים נשים שהשתחררו משנת 2000, ונעשו זמינות בשנת 2001.

תא"ל אייל קרוליצקי: נשים ששוחררו לפני שנת 2000, בכל המקצועות בהן שירתו, היו פטורות משירות מילואים.

תא"ל אייל קרוליצקי: המדיניות להכניס בנות למערך המילואים היא רק משנת 2000.

יעל רום: נשים צעירות כאלה אם הן באות ואומרות שהן רוצות להתנדב לשירות מילואים, הן צריכות לפנות רק למרכז ההתנדבות?

תא"ל אייל קרוליצקי: לא, הן יכולות להתנדב גם אצלנו.

תא"ל אייל קרוליצקי: ברגע שהן משובצות ליחידות בהן שירתו, היחידה קוראת להן, אבל היוזמה צריכה להיות שלהן.

נעמי חזן: יש כאלה שכאשר השתחררו שובצו למילואים עד גיל 24, מה קורה איתן?

נעמי חזן: כלומר, הן הגיעו לגיל 24, לא קיבלו פטור, אז הן עדיין בתוך המאגר.

נעמי חזן: זאת אומרת, כל מה שאמרת לא חל על אלה שבלאו הכי שובצו במילואים בשנתונים הקודמים?

תא"ל אייל קרוליצקי: נכון.

אל"מ בני דור: גם אצלנו יש נשים ששובצו עוד בשנת 1998, תיכף נראה את זה.

רינה בר-טל: עד שנת 2000, מי שסיימה את השירות הצבאי שלה קיבלה פטור ממילואים.

רינה בר-טל: זה היה החוק או המדיניות?

תא"ל סוזי יוגב: מדיניות.

רינה בר-טל: זאת אומרת, בהיעדר מדיניות, הוחלט שעד שנת 2000, מי שסיימה את השירות הצבאי שלה משוחררת ממילואים, ומי שלא, אתם פונים אליה.

יעל רום: אנחנו מארגנות את ההצעה החדשה של ארגוני הנשים לצה"ל, איך אפשר לגייס כוח אדם מובחר שהוא פטור וירצה להתנדב.

יעל רום: זאת הצעה שאנחנו נגיש.

יעל רום: תא"ל אייל קרוליצקי: ואנחנו נבחן אותה למול הצרכים שלנו.

יעל דיין: אלוף-משנה בני דור, בבקשה.

אל"מ בני דור: שמי בני דור, ואני קצין השלישות של פיקוד העורף.

אל"מ בני דור: הוצג פה על ידי אייל היקף הסד"כ של נשים בשירות מילואים, כאשר שליש ממספר כל הנשים המשרתות במילואים, משרתות בפיקוד העורף, וזו מאסה משמעותית.

אל"מ בני דור: זה דבר שקרה לנו מעט בשנים עברו, והגיע למאסות בשנים 2001 ו-2002, לאור שינוי המדיניות.

אל"מ בני דור: אני רוצה להראות מה אנחנו עושים אצלנו בפיקוד העורף, ואתחיל בהנחות היסוד.

אל"מ בני דור: הדבר הראשון זה הצרכים של פיקוד העורף שהם משתנה ראשון בחשיבותו, וכל מה שאנחנו עושים צריך להתייחס לצרכים.

אל"מ בני דור: דבר שני, מטרת שילוב הנשים בפיקוד העורף, והמיצוי האיכותי של משאב הנשים הינה מטרה חשובה של פיקוד העורף, כארגון, זה לא איזה שהוא מס שמישהו הטיל עלינו, מבחינתנו זה טריוויאלי, כמו שאנחנו רואים כל חייל שנכנס לפיקוד העורף, אנחנו צריכים למצות אותו בצורה איכותית.

אל"מ בני דור: שירות הנשים בפיקוד העורף – גורמים משפיעים.

אל"מ בני דור: קודם כל, אלה הצרכים והמדיניות של אלוף הפיקוד, מבחינת, איפה משבצים.

אל"מ בני דור: דבר שני, חוק שירות נשים במילואים.

אל"מ בני דור: אנחנו מקבלים אלפי אנשים וצריך להחליט לפי משימות פיקוד העורף בחירום ואיום הייחוס.

אל"מ בני דור: איום הייחוס זה אותו איום שאנחנו כצבא החלטנו שאנחנו מסוגלים לתת לו מענה.

אל"מ בני דור: מצד אחד לוקחים את האיום, ומצד שני את היכולות, ומחליטים למה נותנים מענה.

אל"מ בני דור: המשימות משתנות, המשימות של פיקוד העורף בשלוש-ארבע השנים האחרונות השתנו משמעותית לאור אותו איום שהשתנה.

אל"מ בני דור: שילוב הנשים ייעשה במקומות בהם קיים צורך אמיתי.

אל"מ בני דור: אנחנו לא משאירים כוח אדם לא חיוני ושלא נדרש בזמן חירום.

אל"מ בני דור: הדבר הזה נכון לגבי גברים ונשים, לא יושאר כוח אדם שאינו חיוני ואינו נדרש בזמן חירום לצרכי שירות מילואים פעיל.

אל"מ בני דור: נתוני כוח אדם נשים בפיקוד העורף.

אל"מ בני דור: 10% מסד"כ פיקוד העורף – 5,534 הן נשים, זה הנתון.

אל"מ בני דור: כשאנחנו מדברים על מצבת, זאת אומרת, אם יש עכשיו מלחמה, לכמה אנשים אני יכול לקרוא.

אל"מ בני דור: כלומר, אם היום יש מלחמה, פיקוד העורף מסוגל לגייס את המספר הזה של האנשים, ש-10% מזה הן נשים.

אל"מ בני דור: פילוח נשים במילואים בחלוקה לגילאים.

אל"מ בני דור: אתן רואות שיש לא מעט נשים, כ-1,500 נשים בגילאים 23, 24 ו-25, נשים אלה נכנסו למערכת בשנים 1998 ו-1999.

אל"מ בני דור: המאסה הגדולה היא כמובן נשים בגילאי 21 ו-22, כי זה שנתון השחרור של שנת 2000 ו-2001, ועכשיו אנחנו מתחילים לראות את שחרור 2002, אלה בנות ה-20.

אל"מ בני דור: פילוח נשים במילואים בחלוקה למערכים.

אל"מ בני דור: כפי שאתן רואות, יש פה ארבעה מערכים עיקריים.

אל"מ בני דור: פלר"נים – זה פלוגות רפואה; נפה - זה מקבילה לחטיבה, בפיקוד העורף זה נקרא נפה.

אל"מ בני דור: מדובר בעיקר בחובשות ששירתו בסדיר כחובשת, גם בשעת חירום היא חובשת.

אל"מ בני דור: אנחנו משתדלים לשבץ אותן באזור המגורים; ילת"ח – יחידה לחלוקת תרופות, משהו חדש שלא היינו צריכים להיות ערוכים אליו בעבר.

אל"מ בני דור: דיברתי קודם על, איום-הייחוס, זה מענה לאיום שהשתנה.

אל"מ בני דור: לא אפרט בדיוק מה הן עושות, אבל זה השם; אבן פינה – זה שם קוד לכל תחנות רענון ערכות המגן בשעת חירום.

אל"מ בני דור: בשגרה יש 31 תחנות שפרוסות ברחבי הארץ, ובשעת חירום יש קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בהצפה של תחנות הרענון.

אל"מ בני דור: בעבר המענה לתחנות החלוקה האלה שקופצות מ-31 בשגרה ל-105 בשעת חירום.

אל"מ בני דור: כלומר, בשעת חירום אנחנו פותחים 105 תחנות ברחבי הארץ.

אל"מ בני דור: בעבר, המענה לזה היה על ידי פירוק של קורסים שרצו בצבא, ובשנה שלא היה לנו מענה, כי לא היו לנו קורסים, מצאנו את עצמנו, גם ב-11 בספטמבר השנה, מלמדים חיילים, בתחנת רענון, איזה עבודה עושים בתחנת רענון.

אל"מ בני דור: זה מערך שמצריך הרבה מאוד ממספר האנשים שיש לנו בפיקוד, משהו כמו חצי, והחצי השני הוא גברים.

אל"מ בני דור: רשימת המקצועות לשיבוץ נשים בפיקוד העורף.

אל"מ בני דור: יש מפקדות תחנות, יש קצינות, הן מפקדות על בנים, יש בנים שמפקדים על בנות, אני לא מתייחס לזה.

אל"מ בני דור: בחודש מאי פיקוד העורף עשה אימונים במסגרת העלאת המוכנות של כל הצבא, עשינו אימונים בתחנות רענון הערכות.

אל"מ בני דור: זימנו את כל מי שהיה זמין, ההיענות של הנשים היתה זהה להיענות של הגברים.

אל"מ בני דור: אין הבדל, הם חלק מהמערך, הם עשו כבר אימון.

אל"מ בני דור: תצפיות – בנות שעשו שירות סדיר בתצפיות, ואנחנו שמים תצפיות על גגות כדי לראות איפה הטילים נופלים, כדי לשלוח את כוחות ההצלה.

אל"מ בני דור: אין תצפיתנית שמשתחררת ולא משובצת במילואים, ולא רק אצלי, אנחנו נלחמים עליהם.

אל"מ בני דור: הדבר הבא זה מפקדות למיניהן, ואם אתן רואות, זה לא הרוב, הרוב זה באבן הפינה ובילת"ח.

אל"מ בני דור: אלה מקצועות מגוונים, ולא אכנס פה לפירוט של מקצועות.

אל"מ בני דור: בה"ד 16 זה בסיס ההדרכה שלנו.

אל"מ בני דור: אנחנו עושים הכשרות בשעת חירום, יש כ-600 אנשי מילואים, 8 מתוכם הן בנות.

אל"מ בני דור: בדרך כלל הן כאלה שיודעות את מקצועות החילוץ וההצלה שעשו בשירות הסדיר, אבל לא רק.

אל"מ בני דור: גדוד השיטור.

אל"מ בני דור: יש לנו גדוד שיטור בפיקוד העורף, הוא פעיל בעיקר על הכוונת כל התנועה בעורף מדינת ישראל לכיוון החזית, כביש ואדי ערה, כביש ואדי מילק.

אל"מ בני דור: בגדוד הזה יש 76 בנות.

אל"מ בני דור: אם נסתכל על אחוז המצבה שבמערך, אני יכול להגיד בצורה ברורה, יש לי פה שלושה מערכים שללא שירות הנשים הם לא היו קיימים, ואני מדבר על: אבן פינה, ילת"ח ויחידות קשר.

אל"מ בני דור: 58% באבן פינה, 51% בילת"ח ו-34% יחידות הקשר, כלומר, אנחנו מבססים מערכים שלמים על גברים ונשים, חצי חצי, כשאני יודע שיש לי אותן לפחות שנים, כי על פי החוק אשה נשארת עד גיל 38, גבר עד גיל 45.

אל"מ בני דור: גם גדוד השיטור והבה"ד שדיברתי עליהם קודם, 20% מהיחידות האלה הן נשים.

אל"מ בני דור: כל מה שאני רוצה להגיד פה, מבחינתנו, ואמרתי בשורה הראשונה של השקף הראשון, הצורך הוא המוביל העיקרי.

יעל רום: האם נכון לומר שדווקא במקומות שיש לך אחוזים קטנים אתה לא הולך להכשיר בנות חדשות לדברים האלה, ושם זה יישאר תמיד באחוז קטן.

יעל רום: בשני הענפים שיש לך 50%, לא נדרשת הכשרה ארוכה.

יעל רום: כך שאם מדובר במי שהיתה קצינה, באופן טבעי היא תקבל תפקידים נושאי אחריות גדולים יותר.

יעל רום: אין לך מערך הכשרה גדול בשביל נשים.

אל"מ בני דור: לא רק בשביל נשים, גם לא בשביל גברים.

תא"ל סוזי יוגב: למשל ב"אבן פינה" משובצות בעיקר מפקדות כיתה, מכ"יות.

תא"ל סוזי יוגב: חלק ממסלול ההכשרה שלהן והעיסוק שלהן היה ללמד איך לחבוש מסכת אב"כ, מה המשמעויות, מה לעשות עם המסנן.

תא"ל סוזי יוגב: אז במקום להכשיר חיילות כאלה שצריכות להכשיר אזרחים, אנחנו לוקחים מישהי שעשתה את זה במשך שנתיים בשירות הצבאי שלה, ואת זה היא עושה במסגרת המילואים.

תא"ל סוזי יוגב: היו"ר יעל דיין: אני רוצה רק הערת ביניים.

תא"ל סוזי יוגב: נתבקשנו למסור לתקשורת שנמצאת כאן לא להעביר מספרים מדוייקים.

תא"ל סוזי יוגב: אפשר אחוזים, אפשר כותרות.

תא"ל סוזי יוגב: אני רוצה להגיד לקצין מילואים ראשי, כל הישיבות שלנו פתוחות לתקשורת אלא אם אנחנו מתבקשים לגבי חומר מסויים או ישיבה ואז אני מודיעה את זה.

תא"ל סוזי יוגב: אני מניחה שמי שהיה כאן קודם זה גל"צ, ביקשתי מהם לחזור אלינו לפני שהם מפרסמים נתונים.

אל"מ בני דור: רשימת המקצועות לשיבוץ נשים בפיקוד העורף.

אל"מ בני דור: רשימה מאוד ארוכה: מפקדת תחנת רע"מ; נהגות; רכזת כוח אדם; חובשות קרביות; שוטרות מג"ב (אבטחה); תצפיתניות; שוטרות צבאיות; אלחוטניות; מפ"ט חי"ק – מחסנאית-פקידה טכנית בחיל הקשר; מלש"חיות – מדריכות אוכלוסיה לשעת חירום.

אל"מ בני דור: קצינות, למעשה בכל התפקידים ובכל המקצועות.

אל"מ בני דור: קא"ריות – קצינות ארגון רפואה.

אל"מ בני דור: האיש שעוסק בלוגיסטיקה של הרפואה, להבדיל מרופא שעוסק ברפואה בפועל.

אל"מ בני דור: שירות מילואים פעיל נשים.

אל"מ בני דור: בשנת 2000 שירתו 1,263 שירות מילואים פעיל, בשנת 2001, יותר מכפול, ובשנת 2002 עוד פעם יותר מכפול, הנתונים האלה נכונים לחודש מאי 2002.

אל"מ בני דור: אנחנו רואים את הגידול והוא פונקציה של החוק.

אל"מ בני דור: בשנת 2002, שירתו במילואים 2,269 נשים, כשהרוב הגדול זה שירות של יום אחד, והסיבה לכך היא כי מדובר בנשים שעדיין אין להן את השנה מירווח משירותן הסדיר, אבל, כמעט חצי, עשו יותר משני ימים.

נעמי חזן: מה אתה עושה עם אשה שבאה לשרת יום אחד או יומיים?

אל"מ בני דור: כל מה שאני עושה עם גבר, אני קולט אותה, זה יכול להיות ראיון שיבוץ, זה אפילו יכול להיות אימון חד-יומי, ועשינו את זה בתחנות רענון ערכות מגן.

אל"מ בני דור: יש אימון של יום אחד בצבא.

אל"מ בני דור: יש גם קבוצה לא קטנה שמהווה 13% מהנשים שעשו מילואים של יותר מ-5 ימים.

אל"מ בני דור: אנחנו עושים עם בנות תעסוקה בערבה , אנחנו שמים חובשות במתקנים, אם זה בשדמה, אם זה בכלא מגידו, וכמובן שאנחנו עושים איתן אימונים.

אל"מ בני דור: בשנת 2002 - אנחנו מדברים על סוף מאי שזה פחות מחצי שנה - 301 נשים עשו יותר מ-5 ימי מילואים לעומת 209 בשנת 2001.

אל"מ בני דור: אם הכל יתנהל רגיל, הצפי שלנו הוא שבשנת 2002 כ-500 נשים תעשינה מעל 5 ימי מילואים, וזה לא מעט.

אל"מ בני דור: לאור העובדה שזה משהו חדש לנו, האלוף הקים צוות היגוי - אני עומד בראש הצוות וחברים בו מפקדים במילואים ובסדיר, בכל מיני דרגות, וכמובן היוהל"ן - להתחיל להסביר הגדרות, לשים יעדים מדידים ולראות לאן אנחנו רוצים ללכת, צריך לראות לאיזה מהלכים אנחנו רוצים לפתוח עוד, ואיזה מהלכים לא נכון לפתוח, איזה מהלכים צריכים לזכות ליתר תשומת לב בשנים הבאות.

אל"מ בני דור: כבר מצאתי את עצמי מטפל בנפקדות, גם זה היה.

אל"מ בני דור: איך אתה מטפל בנפקדת?

אל"מ בני דור: אתה שולח לה חפש נפקדות שיחפש אותה בלילה?

אל"מ בני דור: יש הרבה שאלות שעולות תוך כדי הפעלת הכוח, הבנו שאנחנו צריכים לעסוק בזה, והקמנו את הצוות הזה.

אל"מ בני דור: עכשיו הוא בעבודה, צריכים לגמור את העבודה ולראות לאן אנחנו הולכים הלאה.

יעל דיין: מה מהדברים האלה בכל זאת, מה שאני קוראת תלוי-מצב, לא תלוי-מדיניות?

אל"מ בני דור: כל מה שנובע מאיום-הייחוס, הוא תלוי-מצב.

אל"מ בני דור: האיום שאני נותן לו מענה.

אל"מ בני דור: במבצע חומת מגן גייסתי מספר לא גדול של נשים, מדריכות אוכלוסייה לשעת חירום לאזור מעלות וקרית שמונה.

אל"מ בני דור: אין מניעה.

אל"מ בני דור: תראו, הבנות האלה היום, ברשת הגיוס שלנו, אם עכשיו אני מפעיל גיוס חירום, הולכים לקחת אותן מהבתים כמו שהולכים לקחת את הגברים.

יעל רום: אתה אומר שלפי החוק אתה צריך לחכות שנה עד שתהיה זמינה.

יעל רום: השאלה שלי היא טכנית, האם אתם עושים הגדרת הזמינות שלה?

יעל רום: האם היא יכולה להיות צמודה למועד השחרור?

יעל רום: תבין, הבעיה היא תמיד לאתר.

יעל רום: האם, כשהיא משתחררת, וזאת חיילת ששירתה שירות שמופיע אצלך במשבצות שאתה היית רוצה שכאלה יהיו זמינות, האם אתם מנקדים אותה כזמינה ביום השחרור, רק קוראים לה שנה יותר מאוחר?

יעל רום: מבחינה טכנית, האם זה לא יותר יעיל?

אל"מ בני דור: יש פה כמה מושגים שכדאי שיובנו ואז יהיה לנו הרבה יותר קל ביחד.

אל"מ בני דור: הקטע הוא פשוט, חייל, גם חיילת, משתחרר משירות סדיר, יש לו מקצוע צבאי, הוא מוזן למחשב, אני קולט אותו ביחידה, משבץ אותו, במידה ויש חירום, על איזה כלי הוא נוסע, לאיזה מקום הוא הולך ומה המשימה שלו.

אל"מ בני דור: זה נכון לגבי חייל, זה נכון לגבי חיילת.

אל"מ בני דור: כשיש חירום, מביאים את כולם, החוק של שנה לא תופס.

אל"מ בני דור: כלומר, אם יש מלחמה שבה אני מגייס את סד"כ פיקוד העורף למלחמה, אין את המרווח הזה מהשירות הסדיר.

אל"מ בני דור: כשאנחנו מדברים על משימות שיגרה, אימונים ותעסוקות, אני משתדל לקחת את היחידות כאורגן, לא להביא חייל מפה חייל משם, כי אז הם לא יחידה, הם אוסף אנשים.

אל"מ בני דור: כשאני שולח יחידה לתעסוקה, אני מוציא דו"ח זמינות, המחשב יודע להגיד לי, אלה זמינים, ולאלה אני מוציא צווים.

אל"מ בני דור: כך זה עובד.

אל"מ בני דור: אני לא יכול לאבד אותם בדרך למלחמה, ולשגרה, המחשב לא יתן לי להוציא לה צו, הוא יכתוב: הצו הזה חריג.

יעל דיין: לפני שנמשיך בשאלות, אני רוצה לשמוע את סמדר רומם שהביאה לתשומת לבנו עוד פן של הדברים, ואחר כך אבקש גם מאילנה, העוזרת הפרלמנטרית שלי, לספר בקיצור את תולדות שירות המילואים של אחותה.

יעל דיין: בבקשה סמדר.

סמדר רומם: שירתתי כלוחמת מג"ב, השתחררתי לפני שנה.

סמדר רומם: בפברואר קראו לי לשבוע אימון, וביקשו שאחתום על איזה שהוא טופס התנדבות של פחות משנה.

סמדר רומם: בחודש מאי עשינו 31 יום, מה שקרה זה שבאימון, בעיקר בימים הראשונים, הסתבר לנו שהמח"ט שמפקד על הגזרה בערבה, לא מוכן שיהיו לוחמות.

סמדר רומם: הוא לא סומך על לוחמות בשטח, הלוחמות ישבו בחמ"ל.

סמדר רומם: כמובן שמאוד כעסנו על זה, דיברנו עם המג"'ד, המג"ד הצליח לשכנע את המח"ט שאפשר לסמוך עלינו, שאנחנו יוצאות מהכלל.

סמדר רומם: ירדתי לשטח, הייתי במשך שבועיים משק"ית סיור עד שפתאום, אני לא יודעת בדיוק מה אירע שהוא עשה את זה, אבל הגיעה פקודה, לפי מה שהבנתי ממנו, מפיקוד העורף, הוציא אותי מהשטח, בלי שום הסבר.

סמדר רומם: לפי מה שאני רואה, יש לצה"ל חוקים ויש לצה"ל מדיניות, אבל כל קצין בדרך יכול לעשות מה שבראש שלו.

סמדר רומם: זו היתה הסיבה שפניתי לכרמלה מנשה.

סמדר רומם: היו"ר יעל דיין: מה היתה התשובה שקיבלת דרכה?

סמדר רומם: היא חיכתה לתשובה של דובר צה"ל.

תא"ל סוזי יוגב: נתנו תשובה באותו יום.

סמדר רומם: התשובה שלך הגיעה אחר כך ודובר בה על רובאי 05, וזה בכלל לא נכון.

תא"ל סוזי יוגב: קודם כל לא היתה תשובה, בני התייחס לזה, כמה בנות הגיעו למילואים, כמה לוחמות הגיעו באותו יום?

סמדר רומם: בהתחלה היינו 5, אחת היא בקבע במג"ב.

תא"ל סוזי יוגב: וכל ה-5 היו בסיור?

סמדר רומם: ל-3 מתוכן לא הפריע לשבת בחמ"ל, אמרו, אנחנו לא רוצות עכשיו לריב עם כל העולם, ישבו בחמ"ל.

סמדר רומם: היתה עוד אחת, זאת שבקבע שאמרה שלא מקובל עליה לשבת בחמ"ל, היא לוחמת, ואותה שמו בתור ש.ג.

סמדר רומם: לטווח הקצר שהיה לה עד לתום השירות שלה.

סמדר רומם: ואותי העבירו למוצב.

יעל דיין: תודה סמדר.

יעל דיין: אילנה, את רוצה להגיד בשני משפטים מה קרה עם אחותך?

אילנה: אחותי חובשת וזומנה ל-35 ימי מילואים במסגרת גדוד פיקוד העורף שנמצא כרגע בערבה.

אילנה: הצו שלה הגיע, דחו לה אותו בשבוע.

אילנה: בעצם, היא הגיעה לבסיס בלי צו, בלי שהיה לה שום דבר ביד ומיד העבירו למוצב, כאשר היא היתה אמורה להיות במפקדה ובמרכז שם, בין המוצבים.

אילנה: כמו שסמדר מספרת גם במוצב הושיבו אותה בחמ"ל, כאשר לא היה לה מושג בכלל מה היא עושה שם ומה ציפו ממנה, כל המוצב הלך לישון והיא נשארה שם לבד כמה שעות.

אילנה: גם הבנות ששירתו איתה במפקדה, היה באמת ענין, גם של חובשות, שהכריחו אותן לנכות מגרש כדורסל, וכאשר ניסו להתנגד ואמרו זה לא התפקיד שלנו, הופעל עליהן לחץ, ובסוף הן כן מצאו את עצמן, פעם בכמה ימים, מטאטאות את מגרש הכדורסל ומנקות משטחים.

אילנה: כמו כן, אמורות היות להתייצב 20 חובשות, והתייצבו רק 5, דבר שהפיל על ה-5 שבאו עומס מאוד גדול.

יעל רום: בניקוי המגרש.

אילנה: בעצם, כל הסיפור הזה התנגש עם מבחני הקבלה שלה לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב, אם כי בסוף הענין הסתדר במקרה, כשגוייסה חובשת נוספת ושחררו את אחותי, ממש במזל.

אילנה: כך שבסך הכל היא שירתה 15 ימים והיא צריכה לשרת עוד 3-4 ימים נוספים.

אל"מ בני דור: השאלה, האם היא הוגדרה כחובשת?

אל"מ בני דור: לשמחתנו הרבה, בחובשות אין לה מה לעשות כל הזמן, אגב כמו חובש, ואז הם עושים עוד כמה דברים במקום שבו הם חיים באותה תקופה, ואם יש אירוע של פצועים בגזרה , בערבה ,זה לא רק פצועים בקרב אלא גם אם מישהו נפצע בתאונת דרכים, אנחנו כצבא מטפלים בו.

אל"מ בני דור: אני לא נכנס למקרה הספציפי של אחותך, אבל אני יודע על חובשות שקיבלו אפילו תעודות הערכה על פעילות באירוע של הצלת חיים.

אל"מ בני דור: אנחנו מגייסים חובשת כחובשת, ולשמחתנו הרבה, שמים שם בין 4 ל-5 חובשות כל תעסוקה.

אל"מ בני דור: אני לא יודע מאיפה המספרים על ה-20, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה, אני שם בין 4 ל-5 חובשות בערבה.

יעל דיין: אם יש מזל אז אין להן תעסוקה.

אל"מ בני דור: בדיוק כך.

אל"מ בני דור: חייל שחי במוצב הוא גם מבשל, אז הוא יכול להגיד שהוא היה לוחם ועשה משהו כטבח, עובדתית זה יכול להיות נכון במקרה ספציפי של מישהו.

אל"מ בני דור: אבל כדאי להיזהר.

אל"מ בני דור: את המקרה של סמדר אני מכיר כי למדתי אותו.

אל"מ בני דור: סמדר, אני חושב שזה לא יהיה נכון לעשות את זה בצורה כזאת, כי בעצם שבועיים היית מפקדת על סיור, זו עובדה.

אל"מ בני דור: מישהו הזמין אותה לשם - ותסלחי לי שאני מדבר עליה ולא עליך, כי אליך הייתי מדבר לבד, אולי גם אם היית נותנת לנו צ'אנס לענות לפנייה לפני שרצת לתקשורת, היינו אפילו מונעים את הריצה לתקשורת, אבל נעזוב את זה.

אל"מ בני דור: הקטע הוא פשוט,

אל"מ בני דור: מישהו שלח צווים לחיילות לתפקיד לחימה, והמישהו הזה זה אנחנו.

אל"מ בני דור: מישהו גם אימן אותן לקראת הלחימה הזאת, וזה אנחנו.

אל"מ בני דור: הטענה על ההחלטה של המח"ט, כן רוצה, לא רוצה, במבחן העובדות, היתה חיילת אחת שרצתה לעלות על בט"שיות, אחרות בחרו שלא, ועובדתית, לחיילת הזאת ניתנה הזדמנות ושבועיים היא פיקדה על סיור.

יעל רום: למה הוציאו אותה מהשטח?

יעל רום: אל"מ בני דור: כשגדוד בא למילואים, מסתובבים שם כ-300 איש בשביל להחזיק בכל זמן נתון איזה 160, כולל את סמדר שהיתה בימי חופשה.

יעל רום: כלומר, אנחנו מוציאים אנשים לחופשה, מזיזים, מי עושה סמב"צ?

יעל רום: מי שעושה סמב"צ זה מישהו שהוא לפחות לוחם והוא רובאי בסיסי של לחימה, והוא מפעיל, הוא צריך לתת פקודה בקשר.

יעל רום: בערבה, איחדו את המבצעים יחד עם ה-ש.ג.

יעל רום: כדי לחסוך בכוח אדם, כי הצבא משתדל לא לקרוא ליותר אנשים ממה שהוא חייב, אז ישבו ב-ש.ג.

יעל רום: שמו את עמדת המבצעים, גם זו עובדה, אני חשבתי שאנחנו באים פה לדבר על משהו עקרוני.

יעל דיין: הרבה פעמים כשמדברים עקרונית אז יש לזה אילוסטרציה על ידי מקרים.

יעל דיין: הנושאים האלה מגיעים אלינו בצורה פרטנית ומצטברים.

יעל דיין: כשאנחנו מדברים עקרונית, זה תמיד הצטברות של איקס מקרים.

אל"מ בני דור: אנחנו הזמנו אותה ושמנו אותה בתעסוקה המבצעית, עובדה.

יעל דיין: נצ"מ אילנה ערד, קצינת מג"ב, את רוצה להוסיף משהו?

נצ"מ אילנה ערד: אני מאזינה.

נצ"מ אילנה ערד: האמנתי שהמילואים במג"ב בסך הכל זה דבר מאוד מאוד חדש, כלל המילואים במג"ב זה גברים.

נצ"מ אילנה ערד: מילואים של נשים במג"ב זה בסך הכל שנה, שנה פלוס, לא יותר, וזה בעצם הוראת שעה ולא משהו שאני לא יודעת כמה זמן זה יימשך או לא יימשך.

נצ"מ אילנה ערד: החל מנקודת הזמן הזו, אנחנו רק בשלב ההקמה ותחילת התעסוקה המבצעית, ועוד לא השלמנו את ההתקנה של 12 הפלוגות, כי בסך הכל צה"ל הקצה איקס אנשי מילואים למצבת המילואים שלנו.

נצ"מ אילנה ערד: אז כל הנושא הזה בעצם בתהליך של דיונים.

יעל דיין: ביקשנו לסייר אצל לוחמות מג"ב במקומות הרגישים שבהם הן משרתות.

יעל דיין: אני חוזרת ומפנה את הבקשה הזו משום שקיבלנו תשובה שלילית.

יעל דיין: לא רצינו לבקר בבסיס, כי כבר היינו אצל חיילות לוחמות מג"ב בבסיסים, אנחנו דיברנו על קו התפר כי אנחנו מעונינות לראות את לוחמות מג"ב בשטח עצמו.

נצ"מ אילנה ערד: אם תוכלי לתת לי תאריכים, אין שום בעיה, בשמחה.

יעל דיין: דנה תהיה איתך בקשר.

יעל דיין: יעל רום: אני התרשמתי שרוב הנשים שמוזמנות למילואים תהיינה משובצות במקומות שבהן סביר לתת להן שירותים, בתור נשים, בתור יחידות.

יעל דיין: יצאה איזו תקנה שאומרת שיש יחידות שבהן לא רצויה קירבה פיזית של נשים וגברים, לא בכל היחידות יכולים לקלוט נשים, אם זה במילואים, והאם אתם עושים משהו באותן יחידות שבנות ייקראו למילואים, על פי הכשרתן, ואם הם יהיו בתנאים פיזיים כאלה שבנות יכולות לפעול שם?

יעל דיין: התקנה החדשה אומרת שלא - - -

תא"ל אייל קרוליצקי: תקנה?

תא"ל סוזי יוגב: יש הנחיה בפקודות הצבא שאומרת שחייבים להיות מגורים נפרדים לנשים וגברים, היא לא חדשה, אבל היא מרועננת.

תא"ל סוזי יוגב: יש פקודה שאומרת שלא תשרת חיילת לבדה ביחידת מילואים.

תא"ל סוזי יוגב: אלה באמת היבטים שאנחנו צריכים להיות ערים להם, כשאנחנו משלבים חיילות.

תא"ל סוזי יוגב: כיוון שאין חיילות בדרג המסתער, ואנחנו לא נמצאים במצבים שהם בסיסים ארעיים או זירות ארעיות שאנחנו לא יכולים להיערך מבעוד מועד, אפילו בשטחים, כשחייל מבצע פעילות חי"ר אז הוא יכול להתמקם עם עוד שניים-שלושה חברים שלו בבית או על גג או במקום אחר, ואם אתה נמצא בפעילות כזו, אז בוודאי שזה לא רלבנטי כי אין חיילות בדרג המסתער.

תא"ל סוזי יוגב: בכל הבסיסים שאנחנו משלבים בהם נשים, אמורות להיות תשתיות כדי לתת לכך מענה.

תא"ל סוזי יוגב: אני יכולה לומר שכן יש לנו חריגות, למרות הדברים האלה, ולכאורה לא צריכה להיות בעיה.

תא"ל סוזי יוגב: לכן, הפקודות כן מחדדות את זה, אומרות למפקד, ראה זו אחריותך, אתה כמפקד צריך לתת אוכל, צריך לתת תנאים וצריך להגן או - - -

יעל דיין: או לא לקחת חיילת, זאת הבעיה שלנו.

יעל רום: השאלה איך אתם מתארגנים לזה?

תא"ל סוזי יוגב: קודם כל, אני רוצה לומר לך אילנה שצר לי על התחושות של אחותך, וגם שלך, סמדר, שאת נושאת איתך משירות המילואים שביצעת בצבא.

תא"ל סוזי יוגב: אין לי ספק, למרות התשובות שקיבלת, שהן באמת תשובות ענייניות, לצורך השעה, שאנחנו צריכים ללמוד מהמקרים האלה.

תא"ל סוזי יוגב: אנחנו צריכים ללמוד ולבדוק גם את עצמנו בתהליך שבו אנחנו משלבים נשים למילואים.

תא"ל סוזי יוגב: כיוון שהורחב כאן על החוק, אני רק אומר שהחוק לא השתנה, מה שהשתנה זו המדיניות.

תא"ל סוזי יוגב: למעשה, מדיניות הצבא השתנתה בשנת 2000 ומאפשרת היום לנשים, עד הורות, והיא לא חייבת להיות נשואה, היא יכולה להיות אם חד-הורית, היא פטורה משירות המילואים.

תא"ל סוזי יוגב: הנחת היסוד שלנו היא שאם הגיל הממוצע לנישואין הוא 26, לוקח עוד שנה או שנתיים עד שהיא יולדת, אז יש שבע עד שמונה שנים אפקטיביות של שירות שהצבא והמדינה יכולים בהחלט להקל את נטל המילואים על הגברים.

תא"ל סוזי יוגב: כמדיניות, מג"ב לא שילבו, בכלל, מחוץ לסד"כ, חיילות פטורות משירות המילואים, כל החיילות, למעט חיילים וחיילות של מג"ב שזאת זירה חדשה שנכנסו אליה בשנים האחרונות שביצעו את שירות המילואים שלהם בצה"ל ולא במג"ב.

תא"ל סוזי יוגב: למעשה, לראשונה, מג"ב ישלב גברים במילואים, אבל החלטתו היא, כמדיניות, וזו לא מדיניות של צה"ל אלא מדיניות של מג"ב, שגברים לוחמים, באופן גורף, יבצעו את שירות המילואים במג"ב, ונשים לוחמות במג"ב יבצעו את שירות המילואים בצה"ל.

תא"ל סוזי יוגב: זאת סוגייה שהיא לפתחו של מג"ב, אני לא נוגעת בה.

תא"ל סוזי יוגב: אבל, לעצם הענין, אנחנו כצבא, צריכים למצות את הלוחמות כמו את לוחמי המג"ב, באופן אפקטיבי, בהתאם למה שהן הוכשרו בשירות החובה, ואנחנו בהחלט נבדוק את הסוגייה הזו.

תא"ל סוזי יוגב: ללא ספק, היה מיתאם בין הרחבת התפקידים בחובה לבין שירות המילואים שלהן.

תא"ל סוזי יוגב: כדי להכין את הנשים לשינוי של המדיניות בשנת 2001, כל חיילת שהשתחררה קיבלה איגרת אישית ממני שבה אנחנו מפרטים מה אומר החוק, מדוע שינו את המדיניות, מה המשמעות של השינוי, ומתי היא צפויה, מבחינת הפוטנציאל להיות מזומנת לשירות המילואים.

תא"ל סוזי יוגב: כמו בכל דבר, גם כאן יש לנו גורמים משפיעים.

תא"ל סוזי יוגב: לשילוב בנות בשירות המילואים יש שלושה גורמים משפיעים: הגורם המרכזי הוא רמת הרובאות.

תא"ל סוזי יוגב: צריך לזכור ש-95% מהמשתחררות מצה"ל מבצעות רובאי 00, כלומר, אין להן בכלל הכשרה רובאית שצה"ל יכול להשתמש בה לתפקידים מבצעיים.

תא"ל סוזי יוגב: שלא כמו גברים – אגב, לא כולם מבצעים בשירות המילואים את מה שהם עשו בשירות החובה - אבל כשמדובר ברמת הרובאות, צה"ל יכול להחליט שעכשיו הוא הולך להגנת ישובים, מחר הוא הולך לביצוע פעילות מבצעית כזו או אחרת, מה שלא נכון לגבי נשים.

תא"ל סוזי יוגב: לכן, הן מנותבות לתפקידים מאוד ספציפיים, ולכן גם ההיקפים גדולים מכפי שהיו בעבר, אבל הם לא היקפים שבאופן גורף כוללים את כלל האוכלוסייה.

תא"ל סוזי יוגב: הנושא השני שנגעה בו יעל זה נושא של תשתיות והיבטים סביבתיים.

תא"ל סוזי יוגב: שלא כמו גברים, אנחנו כן נדרשים לתת דגש לנושא של התשתיות ולוודא שבכל מקום שאליו אנחנו שולחים חיילת מילואים אכן יהיו שם תנאים הולמים, מינימליים, כדי שהיא תוכל לבצע את שירות המילואים שלה .

תא"ל סוזי יוגב: אז אם זה ליום אחד זה פחות רלבנטי, אבל אם זה שירות מילואים של 16 יום, היא צריכה תנאים שבהם היא תוכל לבצע את המילואים.

תא"ל סוזי יוגב: מאסה קריטית זה לא תנאי מחייב, כי יש אפשרות, באופן חריג, לקבל אישור.

תא"ל סוזי יוגב: אבל, בכל מקרה לא היינו רוצים לראות חיילת בודדה מבצעת שירות מילואים באיזה שהוא מוצב או באיזה שהוא מקום.

תא"ל סוזי יוגב: במקרים מיוחדים שבו התפקיד הוא מאוד מיוחד, שבו הזירה מאוד מיוחדת, שיש קירבה לבסיס אחר, אפשר לקבל אישורים.

תא"ל סוזי יוגב: אבל, כמדיניות לא היינו רוצים לראות חיילת בודדה, ולכן, גם פה צריך לקחת את זה בחשבון כאשר אנחנו משלבים חיילות במילואים.

תא"ל סוזי יוגב: איך אנחנו מתמודדים עם זה?

תא"ל סוזי יוגב: אנחנו בצה"ל מתמודדים עם כל הנושא של שילוב חיילות בזירות חדשות על ידי הקמת צוותי היגוי, כפי שנגע בזה קצין שלישות פיקוד העורף, ומנהלים מנגנון לניהול השינוי.

תא"ל סוזי יוגב: למעשה, אנחנו מנהלים היום שלושה מנגנונים כאלה.

תא"ל סוזי יוגב: מנגנון אחד זה כל החיילות בלחימה, איך אנחנו, כארגון צבאי משלבים את החיילות בלחימה?

תא"ל סוזי יוגב: מה יהיו התהליכים?

תא"ל סוזי יוגב: איפה יש חסמים?

תא"ל סוזי יוגב: איפה אנחנו צריכים להשתפר?

תא"ל סוזי יוגב: איך אנחנו מפיקים לקחים?

תא"ל סוזי יוגב: זו זירה אחת.

תא"ל סוזי יוגב: הזירה השניה זו זירת המילואים.

תא"ל סוזי יוגב: זאת זירה חדשה לגמרי, ואנחנו צריכים לקחת בחשבון כל מקרה שעולה כאן, למשל, זה קייס שאנחנו צריכים ללמוד ממנו איך לא לחזור על טעויות.

תא"ל סוזי יוגב: והדבר השלישי זה חיילות במקצועות לא מסורתיים שהם לאו דווקא לחימה, כמו אחזקה.

תא"ל סוזי יוגב: כשאני משבצת מכונאית רכב או מכונאית טנקים או בתפקידים שהם תפקידים לא טרוויאליים לנשים, אנחנו צריכים לנהל את השינוי הזה, וגם בתחום הזה אנחנו רוצים להיכנס על מנת לבדוק.

תא"ל סוזי יוגב: דרך הסקרים שביצענו, גם בחומת מגן וגם הסקר של חיילות לפני שחרור, אנחנו למדים שצריך לעשות פעילות לפני שהן משתחררות, על מנת להעביר את המידע.

תא"ל סוזי יוגב: למידע יש משמעות רבה מאוד, גם בהיבט של חוסר ודאות, לאן היא מיועדת?

תא"ל סוזי יוגב: זה לא סוד מדינה.

תא"ל סוזי יוגב: כשהיא משתחררת היא צריכה לדעת מה יהיה התפקיד שלה במילואים?

תא"ל סוזי יוגב: איפה היא מיועדת לעשות את שירות המילואים שלה?

תא"ל סוזי יוגב: מתי היא עתידה להיקרא לשירות מילואים?

תא"ל סוזי יוגב: מה משמעות של צו 8 ואיך אפשר לקרוא לה בצו 8?

תא"ל סוזי יוגב: אלה דברים שנבחן איך אנחנו מבצעים אותם.

תא"ל סוזי יוגב: האם לעשות את זה בבקו"ם לכל המשתחררות?

תא"ל סוזי יוגב: האם לעשות את זה ביחידות האם?

תא"ל סוזי יוגב: בשיתוף עם אכ"א מילואים אנחנו נגבש את המדיניות.

תא"ל סוזי יוגב: ללא ספק, השילוב הזה של נשים מקל בצורה משמעותית על הנטל של הגברים, אבל בעיקר גם מסייע לנו כארגון צבאי למלא פערים שקיימים בשירות מילואים.

תא"ל סוזי יוגב: עם כל התמונה הוורודה שמוצגת כאן, אני רוצה לומר שאני מניחה שככל שהזמן יעבור, נראה את אותן התופעות שאנחנו רואים אצל גברים שהם מתקשים לעזוב את שיגרת העבודה שלהם, שיגרת הלימודים שלהם ולהגיע לשירות מילואים.

תא"ל סוזי יוגב: אנחנו רואים שחיילות שעשו תפקידים לא משמעותיים - זה אולי משמעותי מבחינת צה"ל, אני לא מדברת על פקידות - לתפיסתן, הן ממש לא רוצות לעשות שירות מילואים.

תא"ל סוזי יוגב: כלומר, מראש, רמת המוטיבציה שלהן לשירות מילואים מאוד נמוכה.

תא"ל סוזי יוגב: יש לנו אמנם מספרים יותר קטנים כי נשים הן יותר קונפורמיסטיות, אבל כן יש לנו נשים שאינן מתייצבות, מקבלות צו ולא מגיעות לשירות מילואים.

תא"ל סוזי יוגב: נכון שהצבא מתנהג מאוד בעדינות כלפי נשים, אחרת משהוא מתנהג כלפי גברים.

תא"ל סוזי יוגב: אם אחרי גבר שלא מגיע למילואים מיד מגיע החפש, אחרי אשה לא בוודאות ישלחו חפש.

תא"ל סוזי יוגב: ירימו אליה טלפון, יבדקו, ידברו על לבה ויסבירו לה שהיא צריכה לעשות מילואים כמו גבר.

תא"ל סוזי יוגב: אני רוצה להגיד לכם, להבדיל אלף הבדלות, זה לא הדיון, אבל גם בבקו"ם, עם הגיוס לצה"ל, אנחנו רואים חיילת שמגיעה ואומרים לה, את עכשיו הולכת להיות מכונאית רכב, היא אומרת, אני לא רוצה.

תא"ל סוזי יוגב: בבקו"ם לא מתנהגים כלפיה כפי שמתנהגים עם גבר שמסרב, גבר שמסרב מיד שולחים אותו למעצר שבוע, ואחרי שבוע מראיין אותו קצין המיון, ואם הוא לא רוצה ללכת אז הוא נכנס לכלא.

תא"ל סוזי יוגב: עם נשים אנחנו הרבה יותר עדינים.

יעל דיין: יש סרבניות מצפון?

תא"ל סוזי יוגב: סרבניות מצפון זה פחות רלבנטי לנשים כי הן לא נמצאות כלוחמות בזירות שמצפונית הן מתקשות לבצע את המשימה.

תא"ל אייל קרוליצקי: אין סרבניות מצפון.

תא"ל סוזי יוגב: בכל מקרה, אנחנו כן יכולים ללמוד שמידת המוטיבציה של נשים היא גבוהה בדיוק כמו של גברים.

תא"ל סוזי יוגב: אגב גם הסקר של גברים שבוצע בחומת מגן מציג נתונים מאוד יפים של מוטיבציה מאוד גבוהה בהלימה ממש לסקר של הנשים.

סמדר רומם: למה אתם לא מתייחסים לנשים כמו לגברים, מי שלא מגיעה למילואים, תשלחו לה את החפש?

סמדר רומם: תא"ל סוזי יוגב: תראי, זו שנה ראשונה שאנחנו משלבים נשים במילואים.

סמדר רומם: חלק מהענין זה להפנים בכלל, חיילת צריכה להפנים.

סמדר רומם: אבל את אומרת שגם בבקו"ם יש את היחס הזה, תוציאו את היחס הזה.

תא"ל סוזי יוגב: בסדר, אבל צריך להבין שבמשך 53 שנים התייחסו לנשים באופן כזה ולגברים באופן כזה, לא עושים עכשיו מהפכות רדיקליות.

תא"ל סוזי יוגב: אנחנו צריכים ליצור שינוי הדרגתי, גם בהבנה, גם בתפיסה.

נצ"מ אילנה ערד: גם במילואים של מג"ב מי שנעדר מאיזה שהיא סיבה, לא מיד שולחים לו מישהו הביתה.

נצ"מ אילנה ערד: לדעתי, כל דבר שהוא בשלב של הקמה, ראוי להתייחס אליו קצת יותר בעדינות מחוקים יבשים.

נצ"מ אילנה ערד: ההתייצבות למילואים במג"ב היא מאה אחוז.

אל"מ בני דור: סמדר, את מסתכלת דרך העיניים שלך, ואני לא בטוח שזה משקף את המכנה המשותף הרחב.

יעל דיין: אני מסכימה, זה לא מבחן תוצאה, זה מבחן אפקטיביות.

יעל דיין: הענין הוא, איך להשיג את התוצאה הטובה, כי בסך הכל אנחנו רוצים שנשים תשרתנה בצורה היעילה ביותר להן, ובכיף, במידה ואפשר אז גם מרצון.

יעל דיין: השאלה, אם לשלוח חפש, להחמיר ולהעניש, יתן לנו את התוצאה?

יעל דיין: או שאנחנו ניצפה, כמו שלצערי קורה בשירות סדיר, בכל מיני תירוצים והשתמטויות כי זה תחת איזה שהוא פחד ולא במוטיבציה חיובית.

יעל דיין: לכן, שווה לנסות, אם נראה תוך שלוש שנים, חמש שנים, שיש באמת מידה של נפקדות שהיא לא ראויה אז הטיפול צריך להיות מחמיר.

אל"מ בני דור: אז לא תהיה לנו ברירה אלא נהיה חייבים לטפל בזה משמעתי כי אחרת זו תהיה תופעה מדבקת.

תא"ל סוזי יוגב: מה שאנחנו מעבירים, גם לחיילות בחובה וגם במילואים, שזו לא תכנית כבקשתך.

תא"ל סוזי יוגב: כלומר, זו צריכה להיות הבנה, זה חלק מהחובה האזרחית, וכל המטרה כאן היא להפחית בנטל המילואים.

תא"ל סוזי יוגב: אגב, נטל המילואים לא נוח גם לגברים, אבל היום הוא מבוצע רק על ידי גברים ואם אנחנו רוצות להיות רציניות בכוונתנו, אם את רוצה להיות רצינית כשאת אומרת זו חובה, אני רוצה להיות לוחמת, את גם צריכה להבין מה המשמעות, והמחיר של השירות במילואים.

יעל דיין: היינו במיתקן אדם, ונפגשנו עם לוחמות בכל הרמות.

יעל דיין: מה הענין הזה של רובאי, רובאי 5?

תא"ל סוזי יוגב: לא, לוחמות יש להן את רמת הרובאות, הבעיה היא לא לוחמות, הבעיה היא עם השאר.

יעל דיין: הבעיה במקרה הזה, קריאה למילואים של מישהו שאין לה הכשרה כרובאית.

תא"ל סוזי יוגב: אבל יש לה הכשרה במקצוע, אז היא הולכת להיות חובשת, היא לא בהכרח תהיה מאבטחת.

יעל דיין: מה שראינו כאן, זה שזה יוצר מיגבלה עליה בשירותה במקצועה, כאשר היא לא נשלחת לאזורים מסוימים.

יעל דיין: זה דבר די רציני.

יעל דיין: אני מדברת על בחורה עם מוטיבציה גבוהה, ומוכשרת.

יעל דיין: חובשות למשל, אני מניחה שלא מדובר בחובשת קרבית כי אין לה את ההכשרה של הרובאי, והיא יכולה להיות חובשת יוצאת מן הכלל, היא לא תישלח למילואים ביחידות מסוימות בגלל חוסר הכשרה.

תא"ל סוזי יוגב: באגף כוח האדם אנחנו ערים לזה.

תא"ל סוזי יוגב: אם לצה"ל היו היום תקציבים לאפשר הארכת הטירונות והכשרת הרובאות, הוא היה עושה את זה.

תא"ל סוזי יוגב: זאת הכשרה ארוכה יותר, לפחות בשבוע, שבה את צריכה להכשיר עד רמת - - -

אל"מ בני דור: לרובאי 02 את צריכה לעשות טירונות בתוספת של שלושה שבועות.

יעל דיין: הלוחמות מקבלות את זה?

תא"ל סוזי יוגב: בוודאי, גם תצפיתנית מקבלת את זה, סמבצי"ת מקבלת את זה.

יעל דיין: במי נתקלנו שלא קיבלו את זה, בקשתיות?

יעל דיין: הן פשוט מעולות מבחינה מקצועית, והן מגיעות עד נקודה מסויימת ופיזית הן נעצרות שם, עם המיכשור עם הידע עם הכל, בגלל שהיא לא רובאית, היא לא יכולה לעבור למקום אחר.

יעל רום: תקבלי את אותה תשובה, כמו אצל הגברים, שמי שנקרא למילואים, מי שעומד במירב הנטל זה סוגים מסוימים של חיילים שעשו מעל ומעבר בתקופת השירות וממשיכים להיות כוח העזר המרכזי בשירות המילואים.

יעל רום: ואותן הבנות, יש גם את הענין של בשלות, אותן בנות שנכנסו לתפקידים המקצועיים המיוחדים תהיינה הראשונה שתיקראנה למילואים, הן תהיינה חובשות מוטסות, ותמשכנה לעשות מילואים.

יעל רום: הבנות הן חכמות וכשהן תראינה שאם הן מתנדבות לכל המקצועות שצה"ל פיתח להן, והן עשו את העבודה הזאת, ועד להורות יקראו אותן למילואים הרבה יותר מכל יתר החיילות.

יעל רום: השאלה, מתי המעגל הזה יכה חזרה.

תא"ל סוזי יוגב: זו סוגייה אזרחית, היא לא לפתחו של צה"ל.

אל"מ בני דור: אנחנו מדברים על שוויון.

אל"מ בני דור: גם הגבר שהולך להיות לוחם יודע.

יעל דיין: העליתי את זה בתחילת דברי, ואני מדברת אפילו על דרגות רב-סרן וסגני אלופים צעירים שעושים מילואים והם שומרים על מיתקן, ובשנים שלהם בקבע הם עשו דברים ממש הרי עולם מבחינת משמעותם.

תא"ל סוזי יוגב: צרכי צבא המילואים וצרכי צבא החובה, מבחינת המשימות אין ביניהם הלימה בהכרח.

יעל דיין: אנחנו דנים בזה במסגרות אחרות, ולא ניכנס לזה כאן, אבל אי-אפשר להגיד שהכל בסדר.

יעל דיין: העין הזה של תעסוקה לא לענין של די הרבה מילואימניקים, מדברים על זה בדאגה משותפת.

יעל דיין: דרך אגב, אחד הפתרונות הוא להעביר אותם לעורף, שאז לא יהיה פער כזה גדול בין מה שהם עשו בסדיר או בקבע למה שהם עושים בשירות מילואים, כי יש אבטלה סמויה במילואים בצורה שחייבת פתרון.

יעל דיין: בשנים האחרונות, יש אבטלה, אנשים שנקראים, יש תלונות, ויש תלונות מאלה שרוצים לעשות יותר ולא בכוונת השתמטות, אבל לזה לא נראה לי שאנחנו מגיעים עם חיילות.

יעל דיין: אני מודה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.