הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 178, 2002-02-19 13:00

יעל דיין: אנו שמחים לארח את סגן השר לביטחון פנים.

יעל דיין: אנו מקבלים מדי חצי שנה או שנה את דו"ח הפשיעה מפי המשרד לביטחון פנים.

יעל דיין: אנו מבקשים כמנהגנו להפריד ממנו את הנושאים המתייחסים לאלימות כלפי נשים ועבירות מין.

יעל דיין: אני רוצה לציין, כי יש פער בין נתוני הדו"ח המשטרתי לבין הנתונים שאנו מקבלים מכל שאר המקומות אליהן מופנות תלונות של נשים במצוקה, כמו מרכזי סיוע וארגוניים וולונטריים.

יעל דיין: בישיבה הקודמת ראינו כי הפער הוא גדול מאוד, כיוון שלעיתים על פי חוק ונטייה תרבותית, אין כוונה כי כל סוג של תלונה יגיע למשטרה.

יעל דיין: לכן הקימו מערכים שונים, מרכזים לטיפול באלימות במשפחה של משרד העבודה והרווחה, וארגונים וולונטריים שונים.

יעל דיין: אני מבקשת מנורית זיו להציג את נתוני הדו"ח.

נורית זיו: אני אתחיל לדווח על התחום של אלימות בין בני זוג.

נורית זיו: המערך של המשטרה לטיפול בנושא הזה, הוא מערך של 120 איש בלבד פלוס חמישים איש שהם אנשי גיבוי, חוקרים שמטפלים בכל תחום ובין היתר באלימות בין בני זוג.

נורית זיו: המשטרה לא קיבלה אף תקן עבור האנשים האלה, הכל מתוך הערכות של המשטרה עצמה.

נורית זיו: למעשה, רוב העיסוק הוא בנושא של חבלה גופנית ממש, 67% מן העבירות הן עבירות שיש בהן חבלה גופנית, 2% הן עבירות תקיפה רגילה, 1% הן עבירות אונס.

נורית זיו: אחוזי האונס הם האחוזים הנסתרים, כיוון שאנו לא משוכנעים כי הדיווח על מעשי אונס הגיע למשטרה, הוא דיווח במלואו.

נורית זיו: אנו מוצאים גם 2% גרימת נזק לרכוש, 21% איומים, 6% הפרת ההוראה החוקית, 1% הטרדה טלפונית.

נורית זיו: כאשר אנו מציינים הפרת הוראה חוקית, אנו לא מתכוונים רק לנושא של הפרת צווי הגנה, אלא גם על הנושא של הסדרי ראיית ילדים, המהווה לפחות חצי מאחוזי עבירות הפרת הוראה חוקית.

נורית זיו: למרות שלא תמיד הנושא הזה מוביל לאלימות, המערך כולל זאת בתוך הקטגוריה הזו.

יעל דיין: אני חושבת כי לייחס רק 3% מהתלונות להפרת צווים, זה מעט.

נורית זיו: כדי לדייק אני מציינת כי לפחות חצי מהקטגוריה של הפרת הוראה חוקית היא בנושא של הסדרי ראיית ילדים.

נורית זיו: זה לא מעט, אלו נתוני הסטטיסטיקה.

רונית לב-ארי: אני דיברתי הרבה פעמים עם שוטרים שאמרו לי, כי אם אין ארבע או חמש הפרות צו על ידי אותו אדם, הם לא ייגשו לבית משפט.

רונית לב-ארי: זה נושא שצריך להביאו לדיון בדרגים מאוד גבוהים.

רונית לב-ארי: אני חושבת, כי זו בעיה של מערכת השיפוט המדברת על הפרה בוטה והפרה לא כל כך בוטה של צווים.

רונית לב-ארי: בשל כך הנתונים של הדו"ח המשטרתי נמצאים בפער גדול מנתוני המציאות.

נורית זיו: אני בעבר הייתי אחראית על תביעות בתל אביב ועסקתי בנושא הזה רבות.

נורית זיו: היום המצב מעט השתפר, כיוון שהנושא של הערכת מסוכנות והטרדה המאיימת נמצא יותר במודעות הציבורית.

נורית זיו: כאשר היינו מגיעים לבתי המשפט התובעים היו מבוישים מכך ששופטים היו קובעים כי הפרת צו מסוימת היא אינה הפרה בוטה.

נורית זיו: בעקבות מקרים אלו, מי שצריך לשלוח את אותו טוען מעצרים לבית המשפט, בסופו של דבר מתייאש.

נורית זיו: גם המסר הנמסר בבית המשפט, הוא כזה שהמשטרה לא תמיד מעונינת לשמוע.

נורית זיו: מבחינת האמירה הציבורית, לא רצוי להימצא במצב כזה.

נורית זיו: ישנו שיפור קל בהחלטות השופטים, אך עדיין צריך לפעול רבות כדי לשנות את הגישה.

נורית זיו: לחה"כ דיין ישנה הצעת החוק לזירוז הליכים.

נורית זיו: אני יכולה לומר בנוגע לכך, כי אם בשנים קודמות לקח לתיק שנה ושנתיים להגיע לתביעות, היום 50% מהתיקים מגיעים תוך חודשיים לתביעה ולפרקליטות.

נורית זיו: ההליך זורז מאוד, דבר המצריך עבודה אינטנסיבית תחת לחץ גדול של המשטרה.

נורית זיו: העבודה על תיק אלימות בין בני זוג אינה מסובכת מבחינת החקירה עצמה, אלא מבחינת משך הזמן שנדרש בכדי לבדוק את כל הנתונים אשר סובבים את המקרה.

נורית זיו: בשנים 1999-2000 הכפלנו את כמות המעצרים, ומעצרים עד תום ההליכים.

נורית זיו: המצב הגיע לידי כך שהחלו להישמע טענות על כך שאנו מרבים במעצרים ולא מפעילים שיקול דעת נכון במעצרים של גברים.

נורית זיו: תופעה שצוברת תאוצה בשנה האחרונה, היא תופעה של גברים שלמדו שכאשר עוצרים אותם הם צריכים להגיש תלונה נגדית.

נורית זיו: המאזן הוא מאוד קשה, כיוון שאנו מצד אחד רוצים לעצור את הגבר ואנו עושים הערכת מסוכנות מסודרת מאוד, אך מצד שני מופנות אלינו טענות רבות על כך שאנו עוצרים יותר מדי גברים.

נורית זיו: אני לא מהססת לענות לטענות אלו, ולומר כי זו המדיניות וכך אנו מקדמים דברים.

יעל דיין: הטענות מופנות בצורה מודעת על ידי מספר ארגונים, ועל ידי עורכי דין סנגורים.

יעל דיין: בעוד הפרקליטות מייצגת את הקורבן הם מייצגים את הגברים.

יעל דיין: חלק מהפעולות שהם נוקטים הם הגשת תלונות נגדיות.

יעל דיין: גם בתוך הבית הזה ישנם חברי כנסת אשר תומכים בצד הגברי ומאשימים את הנשים בכל העניין.

יעל דיין: ניתן לשמוע מפיהם כי ניתן להכות, וכי היינו משנים את המבנה החברתי אם היינו מפסיקים לעצור גברים מכים.

נורית זיו: יש לנו בעיה נוספת והיא עם העמדה לדין של נשים.

נורית זיו: המשטרה צריכה לשמור על איזשהו איזון.

נורית זיו: לא תמיד היא יכולה לדעת במפורש מה קרה לאותו גבר.

נורית זיו: העלות של התופעה החדשה הזו, הגשת תביעה נגדית של הגבר מיד עם המעצר, היא עלות של כתב אישום ובירור הדברים בבית המשפט.

נורית זיו: אני חייבת לציין, כי אנו עובדים תוך כדי שיתוף פעולה יפה עם המרכזים למניעת אלימות, ומול המחלקה לשירותים בכל מקום.

נורית זיו: כל החוקרים יודעים בברור מי אותו עובד סוציאלי מולו הם עובדים, וזאת הודות לפרוייקטים של הכרויות שאנו ערכנו.

נורית זיו: בעיני, העניין של הכרה אישית משותפת כדי להכיר טוב יותר מול מי הוא עובד, הוא חשוב מאוד.

נורית זיו: מדובר על ארגונים שונים עם תרבות ארגונית שונה לחלוטין.

נורית זיו: תחילה היתה בעיה לחבר בין הדברים, אך היום ישנו חיבור מצוין.

נורית זיו: אני רוצה להזכיר את הפרוייקט של העובדים הסוציאליים, המלווה על ידנו, ועובד יפה באחת עשרה תחנות.

נורית זיו: אני הצעתי בשנה שעבירה להכפיל את מספר התחנות בהן יפעל הפרוייקט, כך שלפחות התחנות בהן יש ריכוז רב של עבירות ייכנסו לפרוייקט זה.

נורית זיו: הפרוייקט הזה הוא עוזר מאוד בהפניית נשים למרכזי הסיוע.

נורית זיו: ציפי יכולה לאשר, כי היום רוב המטופלים במרכזי הסיוע הם קליינטים הנשלחים על ידי המשטרה.

נורית זיו: כרגע, איני יודעת אם אנו נקבל תקציב מתאים כדי להפעיל את הפרוייקט בתחנות נוספות.

יעל דיין: אני העליתי את הנושא הזה, אך משרד העבודה והרווחה לא אישר זאת.

נורית זיו: אני חלק מהוועדה הבין-משרדית, ואני יכולה לומר כי נושא של תקציב של 25 מיליון לעולם לא הובא בפני הוועדה הבין-משרדית.

יעל דיין: הוועדה הבין-משרדית, חזרה לפעולה בלחץ אדיר שלי ושל רונית לב-ארי, הרבה אחרי התקציב הראשוני, ועל כן קבלה משהו מוכן.

יעל דיין: הוועדה הזו היא לא הכתובת לאישור תקציב, או לאישור עדיפויות, חמישה חודשים אחרי שנתקבל התקציב, ובטח לא אחרי שנה וחצי של שיתוק מוחלט.

נורית זיו: אני אומרת, כי ברגע שיהיה תקציב נוסף, אנו מוכנים להרחיב את הפרוייקט של העובדים הסוציאליים.

נורית זיו: אני הבאתי מספר נתוני סטטיסטיקה מהשנים 1995 עד 2001.

נורית זיו: ניתן לראות כי אין הבדלים גדולים מבחינה מספרית.

נורית זיו: לכאורה ניתן לחשוב כי בשנת 2001 ישנה ירידה, אך הדבר נראה כך כיוון שאנו עורכים בינואר את הסטטיסטיקה של דצמבר והיא אינה משקפת את הכל.

נורית זיו: לאורך תקופה זו הוגשו 22,000 תיקים.

נורית זיו: אנו רואים חלוקה לשני סוגים של תיקים תיק פ"א, תיק חקירה מלאה, תיק א"ת זהו תיק של אי תביעה שיש בו חקירה ראשונית שלאחריה התיק נסגר.

נורית זיו: בשנת 1995 50% מהתיקים נסגרו.

נורית זיו: במשך השנים אחוז התיקים שנסגרו הלך וקטן.

נורית זיו: ישנה פעילות מלאה סביב כל תיק המגיע למשטרה.

נורית זיו: בשנה האחרונה אחוז התיקים שנסגרו הוא 11.6%.

נורית זיו: כאשר אני נכנסתי לתפקידי לא היה נדיר לראות אדם שיש לו חמישה תיקים הממתינים לטיפול על ידי התביעות.

נורית זיו: היום רצידיביסט הוא אדם שיש לו שני תיקים.

נורית זיו: זאת אומרת שבמסגרת מספר התלונות המצוין, מספר התלונות החדשות הוא הרבה יותר גדול, כיוון שמתוך 22,000 תיקים, אין הרבה אנשים שיש להם חמישה תיקים הממתינים לתביעה.

נורית זיו: אם אנו מסתכלים על הנתונים הקשורים לעבירות נגד נשים, אנו רואים כי מספר של תיקי האי-תביעה הוא פחות עוד יותר, כ-8.3%.

נורית זיו: השנה נרצחו 13 נשים.

נורית זיו: ב-7 מקרים לא הוגשה כלל תלונה, ובני הזוג לא היו מוכרים כלל למשרה.

נורית זיו: ב6- מקרים הוגשו תלונות למשטרה.

נורית זיו: ב-2 מקרים התלונות טופלו, הוגשו כתבי אישום והנאשמים הורשעו, אך על אף ההרשעה הרצח אירע.

נורית זיו: במקרה הרצח באשדוד, נערך תחקיר על ידי ממ"ז דרומי והופקו לקחים שהופצו בכל המשטרה.

נורית זיו: כל תיק של רצח עובר תחקיר, ואנו מפיצים את הלקחים לכל גורמי השטח כדי ללמוד מכך.

נורית זיו: לאחר אירוע הרצח באשדוד נערפו ראשים והיתה התמרמרות מאוד גדולה בקרב החוקרים, כיוון שהצביעו עליהם כמי שרצחו את האישה.

נורית זיו: הרבה אנשים החליטו כי הם לא מעונינים יותר להיות במערך הזה.

נורית זיו: הרבה פעמים אנו חוקרים את התיקים כדי ללמוד לקחים ולא כדי לערוף ראשים.

נורית זיו: באירוע רצח בחולון בו היתה תלונה ראשונה, התיק הועבר לפרקליטות ולא נתקבלה הצהרת התובע על ידי הפרקליטות למעצר עד תום ההליכים, למרות העובדה שהיחידה ביקשה שתינתן כזו הצהרת תובע.

נורית זיו: באירוע נוסף בראש העין היו תלונות הדדיות, ובשני תיקים בהם הובא החשוד לדין, הוא זוכה על ידי בית המשפט.

נורית זיו: באירוע בתל-אביב נתקבלה תלונה אחת שהועבירה למחלק תביעות אלימות בשעה 04:09 והרצח בוצע בשעה 06:09.

יעל דיין: אנו קיבלנו דיווח בזמן אמת על כל מקרה רצח, במסגרת הוועדה.

יעל דיין: האם המספר הזה כולל גם רצח של נשים ערביות?

נורית זיו: אלו הנתונים המדויקים של רצח על רקע של יחסים בין בני זוג.

נורית זיו: רצח נשים שאינו התבצע על ידי בני זוגן לא נכנס לקטגוריה הזו.

נורית זיו: ישנם 13 מקרי רצח על רקע יחסים בין בני הזוג.

רונית לב-ארי: האם בתוך המספר הזה נלקח בחשבון מספר הנשים הערביות שנרצחו?

נורית זיו: כן.

רונית לב-ארי: האם המקרה של אישה שנרצחה על ידי אנשים מהכפר, שנשלחו לרצוח אותה ביפו, כי מצאו אותה עם חבר, נכנס לקטגוריה הזו?

יעל דיין: המקרה הזה לא מופיע בקטגוריה הזו.

יעל דיין: ישנו הבדל גדול בין הנתונים שנורית מציגה לבין הנתונים שיש בידנו.

יעל דיין: אנו לא סתם מוסיפים עוד 10 רציחות בשנה.

יעל דיין: אלו מקרים שהיו ותועדו.

יעל דיין: אני חושבת שרצח של נערות צעירות לא מופיע בנתוני המשטרה.

נורית זיו: עם מדובר על נערה שנרצחה על ידי חבר שלה, זהו רצח על רקע של בני זוג והוא יכול להיכנס לקטגוריה הזו.

יעל דיין: הנתונים שנורית מציגה גם אינם כוללים רצח על רקע חילול כבוד המשפחה.

נורית זיו: זה לא נכנס בקטגוריה הזו.

יעל דיין: מדובר על רצח נשים על רקע מיני.

נורית זיו: אבל אני מדווחת על משהו מסוים אחר.

יעל דיין: אני רק מציינת, כי אנו לא ממציאים 10 רציחות נוספות, אלא הדיווח המשטרתי כולל חלק מן המקרים ואיננו כולל חלק אחר מן המקרים.

יעל דיין: מבחינתנו גם הרציחות האחרות נכנסות לאותה מסגרת, כיוון שכל הנשים שאנו כוללים בתוך הקטגוריה הזו נרצחו בשל היותן נשים.

נורית זיו: המערך הזה אמור לחקור את כל הנושא של עבירות מין.

נורית זיו: בנושא הזה ישנן הנחיות המתחשבות מאוד בנפגעת העבירה, לרבות האפשרות שלה לבחור בחוקר בת מינה, האפשרות שלה לקרוא לאדם קרוב שילווה אותה בחקירה.

נורית זיו: אם האישה אינה מסוגלת להיות נחקרת בתחנת משטרה, ההוראה היא שניתן במידת האפשר לחקור אותה במקום אחר.

נורית זיו: האישה מקבלת ליווי צמוד לבית החולים ולמרכזי הסיוע, שם היא יכולה לבקש משהי שתלווה אותה בחקירה, כאשר בנוסף, בשלוש ערים, האישה יכולה לדרוש גם ליווי בהליך המשפטי.

נורית זיו: אני חושבת שאין פער גדול בינינו ובין ארגוני הסיוע מבחינה סטטיסטית.

נורית זיו: ארגוני הסיוע מצביעים על קריאות, בעוד שאנו מצביעים על תיקי חקירה.

נורית זיו: כאשר פילחנו את הנתונים הסטטיסטיים, גילינו כי לפי ארגוני הסיוע, בנושא של תקיפות מיניות חמורות ואונס היו 6,000 פניות, כאשר אצלנו היו 5,000 פניות.

נורית זיו: ישנו קהל משותף הפונה אלינו ופונה גם למרכזי הסיוע, אך ישנו קהל שאינו משותף לנו ולמרכזי הסיוע.

נורית זיו: סך הכל אין פער גדול בדיווחים על עבירות חמורות המגיעות לידיעת מרכזי הסיוע ולידיעת המשטרה.

נורית זיו: צריך לקחת בחשבון גם את העובדה שלהגיע למשטרה זה אינו פשוט.

נורית זיו: לפי הנתונים, אנו רואים כי ישנה ירידה בעבירות מין מדווחות.

נורית זיו: רוב עבירות המין בהן המשטרה מטפלת הן עבירות מין חמורות.

נורית זיו: מתוך 4,000 עבירות מין 3,113 אלה עבירות מין חמורות.

נורית זיו: העבירות הקלות יותר, יכול להיות שמדווחות במקומות אחרים ולא אצלנו.

נורית זיו: בשנת 1999 בעקבות הדיווח של לינור אברג'יל על המקרה הפרטי שלה, ראינו עלייה גדולה מאוד בדיווחי נשים.

יעל דיין: האם ישנו פילוח של המעשים המגונים בכוח, פילוח של גילים, מוצא גיאוגרפי, בתוך המשפחה?

נורית זיו: ישנם פילוחים כאלו, אך אני לא הבאתי אותם לכאן.

יעל דיין: חבל שאין בידך את הנתונים האלה.

יעל דיין: את הנתונים שהצגת עד עכשיו יכולנו לראות בעיתון.

יעל דיין: מבחינת המסקנות, ההתייחסות החברתית ודרכי טיפול, הנתונים האלה של פילוח מאוד חשובים לנו.

יעל דיין: לדוגמא, נתונים לגבי עבירות של גילוי עריות חשובים מאוד עבורנו, כיוון שזה סוג אחר של פשיעה שדורש התייחסות אחרת.

יעל דיין: כך גם לגבי עבירות מין כלפי קטינים.

יעל דיין: בשנים האחרונות התוודענו לתופעה של אונס קבוצתי.

יעל דיין: הוועדה הזו היא מאוד מפורטת בגישה שלה.

יעל דיין: כל מקרה של רצח, אונס קבוצתי, אלימות באזור מסוים, נידון כאן בפרוט רב.

יעל דיין: אנו מנסים להפיץ אחר כך את המסקנות לגורמים המטפלים כדי שיהיה ערך לישיבות שלנו.

נורית זיו: אני הבנתי שהתבקשתי להביא נתונים שהובאו בדיווח של המפכ"ל.

יעל דיין: אני לא מבקשת את הדיווח שהובא בפני המפכ"ל, אלא נתונים הרבה יותר מפורטים.

יעל דיין: נורית, האם יש לך הערכה כללית על המצב הקיים בנושאים אלו?

יעל דיין: האם ישנה החמרה, או מיקוד בתחום מסוים, בסוג של אוכלוסייה, או בגיל מסוים וכו'?

נורית זיו: אני כרגע לא רוצה לתת הערכה כללית לגבי עבירות מין.

נורית זיו: אני יכולה להעביר את פילוח הנתונים בכתב.

נורית זיו: בנושא של אלימות בין בני זוג, אני יכולה לומר כי במרכזים בהם יש עולים רבים מחבר העמים, ישנם מקרי אלימות רבים יותר.

נורית זיו: גם בחלק ממקרי הרצח מדובר בעולים חדשים.

יעל דיין: מהי ההשפעה של מצוקה כלכלית על מקרי האלימות?

נורית זיו: אני לא גוף שעורך מחקר בעניין הזה, ועל כן איני יכולה לומר כי ישנה החמרה במקרי האלימות במשפחה בעקבות המצב הכלכלי הקשה.

נורית זיו: באותה מידה אני יכולה לומר כי ישנה החמרה במקרי האלימות בעקבות המצב הביטחוני הקשה בארץ.

נורית זיו: אין עלייה מבחינת כמות התלונות.

גדעון עזרא: לפני מספר ימים הייתי ביחידה שעוסקת בחקירות נוער.

גדעון עזרא: אני שאלתי אותם באיזו מידה ישנה השפעה של המצב הכלכלי על עבירות גנבת רכוש.

גדעון עזרא: הם אמרו לי כי אין שום השפעה.

גדעון עזרא: ביקרתי גם ביחידה של אלימות במשפחה בירושלים, וראיתי כי אמנם מקרה הרצח באשדוד גרם למשטרה לטראומה מסוימת, אך הפגיעה ביחידה לאלימות במשפחה בירושלים הרבה יותר קטנה מאשר ביחידות אחרות במשטרה.

גדעון עזרא: אני התרשמתי כי מנסים לשמור על המסגרת של היחידה המטפלת באלימות במשפחה, ולא לקחת אותה לתגבורים רבים יותר מאשר לוקחים יחידות אחרות.

נורית זיו: הם משתדלים.

גדעון עזרא: ישנן כמה יחידות במשטרה בהן משתדלים לא לפגוע.

גדעון עזרא: היחידה הזו היא אחת מהיחידות האלה.

יעל דיין: אני מבקשת בשם הוועדה להעמיד את שוטרי היחידה הזו בעדיפות אחרונה לתגבורים.

יעל דיין: אם נצמצם במספר השוטרים אשר מטפלים בפגיעות המיניות ובמקרי האלימות בתוך המשפחה, ייגרם נזק הרבה יותר עמוק מאשר אם נצמצם בכוחות השוטרים המטפלים בעבירות רכוש.

נורית זיו: היום משתדלים כמה שפחות להוציא את השוטרים האלה לתגבורים, למרות שישנם מקרים בהם לא ניתן לעשות זאת.

נורית זיו: אני רוצה לציין כי כל העבירה מהמערך דורשת אישור שלי, כיוון שאנו מדברים על אנשים מקצועיים שעברו הכשרות רבות.

נורית זיו: אני חושבת כי היום מתייחסים מאוד ברצינות לכל הנושא של אלימות כלפי נשים.

גדעון עזרא: איזה כלי נשק שימש את רוצחי הנשים?

נורית זיו: ברוב המקרים אין שימוש בכלי נשק.

נורית זיו: הרבה ממקרי הרצח מתבצעים על ידי חניקה, או דקירה בסכין.

גדעון עזרא: האם ידוע על מקרי רצח שנעשו על ידי כלי נשק?

נורית זיו: כן.

נורית זיו: כאשר מגיעה אלינו תלונה, אנו קודם כל בודקים אם יש נשק.

נורית זיו: אם נמצא אצל החשוד נשק, אנו מיד עם קבלת התלונה לוקחים אותו מידו.

גדעון עזרא: זאת אומרת גם אם אין בידי הגבר הרוצח כלי נשק, זה לא מונע ממנו לבצע את הרצח.

נורית זיו: אם מישהו מחליט לרצוח הוא יכול להשתמש אפילו בסכין מטבח.

יעל דיין: לעיתים ישנה זמינות של נשק אשר מפתה מאוד.

יעל דיין: מילואימניקים רבים נמצאים עם הנשק בבית.

ציפי נחשון-גליק: האישה חיה בחרדה גדולה מאוד אם היא נמצאת עם גבר שמאיים עליה ויש לו נשק בבית.

נורית זיו: בתלונות רבות המגיעות אלינו, האישה מספרת כי הגבר מאיים עליה על ידי כך שהוא משחק עם הנשק לידה ומתחיל לנקות אותו כל יום.

נורית זיו: הוא לא אומר ולא עושה שום דבר, אך המשחק עם הנשק גורם לה לחרדה עמוקה.

נורית זיו: החוק למניעת אלימות בכל המקרים של הוצאת צו הגנה מחייב הודעה לצבא, והצבא היום מוציא ממערך המילואים את האנשים שיש צו הגנה נגדם.

נורית זיו: אנחנו גם כן עובדים מול הצבא ומודיעים להם על המקרים הללו.

גדעון עזרא: השאלה אם זה צודק.

גדעון עזרא: היום מדינת ישראל נמצאת במצוקה ביטחונית גדולה, והיא לא יכולה לתת נשק, בגלל סיבות שונות, לחצי מהאוכלוסייה כמעט.

יעל דיין: כיוון שהיו מקרים של אלימות בהם היה נשק זמין, אנו דורשים שבמקרים בהם ישנה תלונה, הנשק יילקח.

גדעון עזרא: כמה מקרי רצח התבצעו על ידי נשק?

יעל דיין: היו הרבה יותר מקרים אם הנשק היה זמין.

גדעון עזרא: האם היו מקרים בהם היו לרוצחים נשק זמין, אך הם רצחו בעזרת סכין?

יעל דיין: במקרים שבדקנו השנה ובשנה שעבירה, לא.

נורית זיו: כאשר יש נשק זמין, הרוצח לא יהסס להשתמש בו.

יעל דיין: כל המקרים של רצח האישה והתאבדות, התבצעו בעזרת נשק.

גדעון עזרא: ההתרשמות שלי היא שבדרך כלל מעשי הרצח נעשות בדקירות סכין או בחבטות.

רבקה פרייברק: מדובר במקרים לא רבים, ועל כן לא ניתן לערוך מחקר בנושא.

רבקה פרייברק: אני זוכרת מקרים בה היה נשק בבית, והוא שימש לרצח במשפחה.

רבקה פרייברק: בן רצח את אביו כשהיה נשק בבית, אישה ירתה בבעלה וכו'.

יעל דיין: נורית, אנו נזמין אותך שוב כאשר יהיה בידייך פילוח של המקרים השונים.

יעל דיין: אני מעונינת בנתונים על מידת ההשפעה של הגורם הכלכלי על האלימות כלפי נשים.

יעל דיין: אני רוצה לראות מה קורה במוקדי אבטלה.

יעל דיין: יכול להיות שהמקרים האלו אינם מגיעים למשטרה, אלא מטופלים על ידי המרכזים לאלימות במשפחה.

יעל דיין: מהדיווחים שאנו מקבלים אני יכולה לומר, כי נמצאה קורלאציה בין המתח הכלכלי לבין האלימות כלפי נשים.

יעל דיין: בין המצב הביטחוני לאלימות כלפי נשים לא נמצאה קורלאציה.

יעל דיין: את הנושא הזה בדקו בעת מלחמה אקטיבית וגילו כי ישנה בזמנים אלו אחדות של המשפחה.

יעל דיין: לעומת זאת במצב של מצוקה כלכלית, משפחות נמצאות בייאוש מוחלט ואובדן כבוד בעיקר של המפרנס, הבעל, בעיקר בחברות מסוימות, אשר מובילה לעיתים את הבעל לפרץ של אלימות נגד האישה.

ציפי נחשון-גליק: זה בא לידי ביטוי בסקר הלאומי שאיציקוביץ' עשה.

ציפי נחשון-גליק: שם ניתן היה לראות כי הממצאים מעידים על כך שאבטלה ואלכוהול מנבאים אלימות במשפחה.

נורית זיו: זו אחת השאלות שנשאלות באופן שגרתי בהערכת מסוכנות שאנו עושים.

נורית זיו: למרות זאת, אני לא יכולה לומר כי בתקופה האחרונה ישנם יותר מקרי אלימות בתוך משפחות בגלל המצב הכלכלי.

יעל דיין: אני מקווה שמקרי אלימות כאלה לא יגיעו אליכם, אך הניצנים של מתיחויות על רקע כלכלי יכולים להיגמר ברצח.

יעל דיין: לעיתים בני הזוג נמצאים בטיפול כדי למנוע את התפרצות האלימות הזו.

יעל דיין: לא כל דבר מתבטא בתלונות המשטרתיות, כיוון שאם אין מי שיתלונן, לא ניתן לדעת על המקרה.

יעל דיין: נשים נותנות הנחות לבעלים מכים בעת מצוקה כלכלית, הן כאילו מבינות אותם.

גדעון עזרא: זה הגיוני, אבל השאלה היא אם זה מוחך.

יעל דיין: זה מוכח.

יעל דיין: אני חושבת כי במקרים אלו צריכות לטפל לשכות הרווחה.

יעל דיין: על סוג מצוקה כזה אישה לעולם לא תתלונן במשטרה.

יעל דיין: אני אפנה אישה כזו ללשכות הרווחה, ולא למשטרה.

רבקה פרייברק: יש בידי נתונים ממשרד העבודה והרווחה, שירות המבחן למבוגרים, על מקרים בהם תיקים נפתחים, ובשלבים שונים של המשפט מופנים לשירות המבחן להכנת הערכות.

רבקה פרייברק: חלק מהאנשים על פי צווי בית משפט נשארים אחר כך בטיפול בקהילה.

רבקה פרייברק: האנשים מגיעים מהמערכת המשפטים בשני צמתים.

רבקה פרייברק: אחד בעת המעצר עד תום ההליכים.

רבקה פרייברק: המשטרה מבקשת לעצור אנשים אלה לאחר כתב האישום, והם מופנים לשירות מבחן לשם הערכת מסוכנות.

רבקה פרייברק: המקרה השני הוא כאשר הדין נידון לפני גזר הדין, ואחרי שהוא נמצא אשם הוא מופנה לשירות המבחן.

רבקה פרייברק: רוב המקרים הם כאלה.

רבקה פרייברק: הנתונים של שנת 2001 מראים כי 5,700 תיקים הופנו לשירות המבחן על רקע אלימות במשפחה הכוללת גם אלימות בין בני זוג, מתוכם ישנן מקסימום 10% תלונות נגד נשים המגיעות למשפט, וגם אז אנו מוצאים כי האישה פעלה כך כיוון שהיתה אישה מוכה.

רבקה פרייברק: בנוסף בתוך הנתון הזה אנו מוצאים מקרים של אלימות כלפי ילדים.

רבקה פרייברק: בשנת 2,000, הנתונים הם זהים לשנת 2,001, ומראים כי נשארו בטיפול של שירות המבחן 1,116 מקרים על רקע אלימות במשפחה.

רבקה פרייברק: מעט פחות מרבע מן המקרים הם מקרי אלימות כלפי ילדים, ושאר המקרים הם מקרי אלימות בין בני זוג.

רבקה פרייברק: אנו יודעים על 612 עבירות מין בשנת 2001 אשר הופנו להערכות שירות המבחן, 562 מקרים של עבירות מין שאינם בתוך המשפחה שהופנו אלינו, ו- 50 מקרי עבירות מין בתוך המשפחה, בדרך כלל של אב כלפי בנותיו.

יעל דיין: האם מדובר על אינוס בעיקר?

רבקה פרייברק: אני לא עשיתי פילוח, ועל כן מדובר גם באינוס וגם במעשים מגונים.

רבקה פרייברק: אני רוצה לומר, כי לעיתים כתב האישום מתחיל באינוס ומסתיים במעשים מגונים בגלל עסקאות טיעון.

רבקה פרייברק: העונשים שנותנים היום הם עונשים הרבה יותר כבדים מאשר היו לפני שנה.

יעל דיין: אני לוקחת כמעט את כל הקרדיט לעצמי, כיוון שהצלחתי לעשות זאת על ידי חוק עונשי המינימום.

רבקה פרייברק: פונקציה מסוימת בשירות המבחן מכינה גם את התזכירים על הקורבנות, וזה שינוי מאוד מבורך.

רבקה פרייברק: זה גרם לעובדים בשירות להבין הרבה יותר טוב את הדינאמיקה של העבירות, ולראייה הרבה יותר מאוזנת, על מקום הפגיעה בקורבן בתוך העבירה.

רבקה פרייברק: אני יכולה לומר, כי עדיין לא פונים מספיק בהליכי המשפט לתזכירי הקורבנות, בגלל עסקות טיעון.

רבקה פרייברק: אני שמעתי על מקרה בבית משפט עליון, כי סנגור העז לטעון שהוא מבקש הקלה בעונש של האב, על מנת להוריד מרגשי אשם של הבת.

רבקה פרייברק: השופט ביטל את דבריו.

רבקה פרייברק: ישנו מקרה בו תזכיר קורבן הוגש בבית משפט מחוזי.

רבקה פרייברק: לפי בקשת הסנגור, בית משפט פנה לשירות ושאל האם ניתן לשקול להזמין את המתלוננת מחדש, כדי להשלים תזכיר קורבן.

רבקה פרייברק: העובדת הסוציאלית שערכה את החקירה של הקורבן בשלב של בית משפט מחוזי עבירה על החומר, והעריכה כי אם היא אפילו תטלפן לנערה הזו לשאול אותה האם היא מוכנה לכך, זה יגרום נזק, כיוון שזה יעביר לה את המסר כי החברה לא מאמינה לה.

רבקה פרייברק: הסנגור והפרקליטות לא הבינו מדוע לא ניתן לפחות לטלפן אליה.

רבקה פרייברק: השופט ענה יפה, ואמר כי הם המומחים, ואם הם אומרים כי זה עלול לגרום נזק, הוא מקבל את חוות הדעת שלהם.

יעל דיין: המקרים שהזכרת מעידים על שינוי גדול.

רבקה פיירברק: אמנם החוקרים מפנים את הגברים לטיפול, אך עד שהם מגיעים למשפט הם לעיתים שוב מתבצרים בהכחשות כי כביכול הכל שקט והכל חוזר לקדמותו.

רבקה פיירברק: רק אימת הדין יכולה לגרום לאדם להגיע לטיפול בשירות המבחן, שבכוח בית משפט מחזיק את האיש עד שהוא משלים את הטיפול.

יעל דיין: אבל אתם טוענים כי אין לכם יכולת לטפל בכמויות הגדולות של המקרים.

רבקה פרייברק: עדיין, בשנת 2001, נערכו 20,000, חקירות ו8,000- טיפולים.

יעל דיין: אנו מעריכים זאת מאוד.

רבקה פרייבק: כל בית נועם היום מורכב מאנשים שנשלחו על ידי שירות המבחן.

רבקה פרייבק: היה מקום לעוד בית נועם כזה.

נילי ברויאר: אני מבקשת להכניס נתון נוסף לפלחי הנתונים, והוא הנושא של נשים עם מוגבלות.

נילי ברויאר: לפי נתונים מחו"ל, ישנם מקרים רבים של אלימות במשפחה כלפי נשים עם מוגבלות, בגלל החוסר אונים של אותם נשים.

יעל דיין: ננסה לבדוק את העניין הזה.

יעל דיין: אני אשאל את מרכזי הסיוע אם בפניות המופנות אליהם הם מוצאים אלימות רבה כלפי נשים עם מוגבלות.

רבקה פרייברק: אני יכולה לומר כי בשני גזרי דין שניתנו לאחרונה בבית המשפט עליון בהם דובר על מקרי אלימות כלפי נשים עם מוגבלות, הענישה היתה כבדה.

רבקה פרייברק: נאשם אחד קיבל 6 שנים והעלו את זה ל-11 שנים בגלל שהוא פגע באדם עם מוגבלות, ובמקרה השני בית משפט מחוזי נתן לנאשם 11 שנים, ובית משפט עליון אישר ולא הקל בדין.

יעל דיין: תודה רבה, הישיבה נעולה.