הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 177, 2002-02-19 11:00

יעל דיין: ישנה בעיה מיוחדת עם מגזרים ייחודים.

יעל דיין: אנו הצלחנו למצוא פתרונות לנערות במצוקה במגזר הערבי.

יעל דיין: גם במגזר החרדי ישנה בעיה.

יעל דיין: הכוונה להחזיר נערות במצוקה למשפחותיהן, צריכה להיבדק בידי גורם אובייקטיבי חיצוני.

מנחם וגשל: הגורם האובייקטיבי החיצוני הוא השירות לנשים ונערות במשרד העבודה והרווחה, שבדק את הנושא הזה, ועל פי המלצתו הוקם המקלט.

מנחם וגשל: אני רוצה לבטל כל מחשבה הקובעת כי מישהו לחץ עלינו להקים את המקלט הזה.

מנחם וגשל: המנהלת לשירות לנשים ולנערות פנתה אלי בבקשה לפתוח את המקלט הזה, בגלל ייחודיות הטיפול במגזר הספציפי הזה.

מנחם וגשל: אנחנו צריכים להיזהר בכל דיון כזה, שלא לכרות את הענף שעליו אנו יושבים.

מנחם וגשל: לגבי בני נוער בעיקר החלטנו כי צריך להקים את המערכות עם המאפיינים המאוד מיוחדים להם, כך שגם המשפחות תוכלנה להתחבר לעניין.

מנחם וגשל: אני אמרתי לחבריי במשרד, כי אם מישהו יטען כי לא צריך להקים מקלט ייחודי למגזר הערבי, אז לא צריך גם להקים מקלט ייחודי למגזר החרדי.

מנחם וגשל: כאשר ישבנו עם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, לדיון על מה צריך לפרסם במכרזים, הוא טען כי כאשר אנו מדברים על אוכלוסיות מיוחדות כמו חרדים ובני מיעוטים, צריך להכניס למכרזים גם את האפיונים המיוחדים להן.

יעל דיין: העניין הוא לא הבדל השפה או שמירת הכשרות, אלא הגורמים אשר הביאו את הנערה לעזוב את הבית.

יעל דיין: זהו עניין טיפולי-מקצועי שאין בסופו פתרון אחד הקובע כי יש להחזיר את כולן לביתן.

יעל דיין: הבעיה של נערה מהמגזר הערבי או החרדי, אשר יש עליה כבר סטיגמה קיימת, כי היא אינה מתאימה למסגרת החזקה, המסורתית הכפויה עליה, לא תיפתר על ידי החזרתה לביתה.

מנחם וגשל: האם מישהו כופר פה בעובדה כי חלק מהנערות הנמצאות במקלטים חוזרות חזרה לביתן.

מנחם וגשל: אני אמרתי כי המקלט הזה באפיוניו המיוחדים צריך להיות לאוכלוסיות שצריכות להיות שם.

מנחם וגשל: אף אחד לא אמר כי נערות חרדיות או נערות ערביות אינן מתקבלות למקלטים אחרים כאשר אין מקום במקלטים הייחודיים לאוכלוסייה שלהן.

מנחם וגשל: אף אחד לא עושה את ההבחנה הזו.

יעל דיין: אתה אמרת כי המטרה הא להחזיר את הנערות האלה לביתן.

מנחם וגשל: אני אמרתי כי אנו מתכננים להקים מקלט קטן שיאכלס שבע נערות בעלות אפיונים מיוחדים, שעל פי חוות הדעת המקצועית של השירות היה מקום להקים מקלט עם מאפיינים מיוחדים אלו.

מנחם וגשל: אני אומר, כי למערכות כאלה צריך לעיתים לחבר גם את המשפחות והקהילה כדי לעשות עבודה נכונה.

מנחם וגשל: חלק מהנערות מהאוכלוסייה הערבית והדתית מתקבלות במקלטים הכלליים.

יעל דיין: יש כאן ויכוח על סדר העדיפויות.

יעל דיין: אנו מדברים על מצוקות קשות ומצוקות פחות קשות ועל פתרונות שאינם מקלטיים.

יעל דיין: בוועדה הזו אנו פועלים רבות לקידום נושאים רבים כמו, להעלות את התקצוב של המקלטים ל-100%, פתיחת מקלט לנשים חרדיות, וכן פתיחת מקלטים נוספים לנערות.

יעל דיין: אנו שומעים כי "בית רות" נסגר.

מנחם וגשל: הוא נסגר טכנית, אך התקציב שלו עדיין קיים.

יעל דיין: אני עוסקת בבני אדם.

יעל דיין: ברור שבמדינת ישראל לא ניתן לשלוח כל אחד לכל מקום, אך ברור כי כאשר ישנה נערה במצוקה קשה, נמצא לה מקום גם במקלטים לנשים במגזרים מיוחדים.

יעל דיין: אתם מודיעים לי כי ישנה מצוקה, ואני מאמינה כי היא קיימת.

יעל דיין: אנו נדבר בנפרד מדוע היא לא נפתרת.

יעל דיין: המערכת בעבר לא הודתה כלל כי המצוקה הזו קיימת בכלל.

רונית לב-ארי: הקמת מקלט היא דרך להודות בבעיה קיימת.

יעל דיין: אני מברכת על כך, אך כאשר ישנן 400-200 נערות במצוקת רחוב קשה, וישנו תקציב מוגבל, אני שואלת כיצד לפתור את הבעיה.

מנחם וגשל: אני אומר כי לפי הדעה המקצועית במשרד יש צורך במספר מקומות במקלטים.

מנחם וגשל: הדעה המקצועית הזו קבעה כי מתוך מספר המקומות האלה, צריך לפלח מספר מקומות לנערות מהמגזר הערבי ומספר מקומות לנערות מהמגזר החרדי.

מנחם וגשל: יעל, אם את מבקשת הסבר לפעולה הזו, אני מתחייב להעביר הסבר בכתב.

מנחם וגשל: אם השאלה כאן היא מדוע משרד העבודה והרווחה קבע סדר עדיפויות כזה, אני מוכן לשבת איתך בנפרד ולענות לך על כך.

מנחם וגשל: אני לא מרגיש כי אני צריך לשבת כאן היום ולהתנצל.

יעל דיין: אתה לא צריך להתנצל, אך כולנו מודעים למכסה המצוקתית של נערות שלא מולאה בשום צורה.

מנחם וגשל: הפעולה שבצענו, היא חלק מהטיפול במצוקה של נערות.

מנחם וגשל: היום ישנה מחשבה על אותן 200 נערות שממתינות ל"צופיה".

מנחם וגשל: אנו חושבים על פתרון מקצועי, ואם ראש הממשלה יעמוד בהתחייבותו ונקבל את המכסה לנערות במצוקה, תהיינה ב"צופיה" עוד 100 נערות נוספות.

מנחם וגשל: עדיין תשארנה 100 נערות נוספות הנמצאות בהמתנה.

מנחם וגשל: עבורן אנו חושבים על פתרון קהילתי כמו מקלט שייתן התייחסות לקבוצת הנערות האלה.

מנחם וגשל: השאלה של נערות במצוקה קשה, צריכה לקבל תשובה מערכתית יותר רחבה, היא לא נמצאת בהכרח בתוך המערכת שהכרנו עד היום.

מנחם וגשל: אני מוכן לקיים דיון מסודר בעניין הזה.

יעל דיין: מי אחראי במשרד

יעל דיין: כם על הנושא הזה?

מנחם וגשל: אני.

יעל דיין: מה התפקיד של פוזנר?

מנחם וגשל: פוזנר לא קשור לנושא של נערות במצוקה.

מנחם וגשל: אני מציע לא לזלזל בו.

מנחם וגשל: הוא ממונה על שירותים אישיים-חברתיים.

מנחם וגשל: האגף שאני עומד בראשו מטפל באוכלוסיות הקצה, הכוללות נערות ונשים במצוקה.

מנחם וגשל: פוזנר אחראי על אוכלוסיות יותר אוניברסליות הנמצאות בטיפולן של הלשכות.

יעל דיין: אני לא מזלזלת בו.

יעל דיין: האם הנושא של גברים מכים לא נחשב נושא הקשור לאוכלוסיית קצה?

מנחם וגשל: הוחלט כי הנושא הזה יהיה באחריותו של פוזנר.

יעל דיין: אני לא מנסה להתערב בענייני המשרד, אך כאשר אני כותבת מכתב מפורט לשר, ואני מקבלת תשובה מפורטת ממר פוזנר, אני מניחה כי הוא עונה בשם השר.

ציפי נחשון-גליק: מר פוזנר הוא מנהל האגף לשירותים אישיים וחברתיים, הכולל את השירות לילד ולנוער המטפל במסגרת חוק פקידי הסעד וחוק הנוער.

ציפי נחשון-גליק: יש שירות נוסף של רווחת הפרט והמשפחה המטפל בנושא אלכוהול, אלימות במשפחה והמרכיבים לטיפול באלימות.

יעל דיין: בתוך אלימות במשפחה נכנס גם הנושא של אלימות כלפי נשים.

ציפי נחשון-גליק: כן.

יעל דיין: כל מי שנמצא כאן עובד מולכם במקצועיות תוך שיתוף פעולה, אך נמצא בבלבול גדול.

יעל דיין: אני מתכתבת מול מר פוזנר ומקבלת ממנו תשובות בשם השר, וכעת אתם אומרים לי כי זה לא שייך לכם.

מנחם וגשל: פוזנר ענה לך בשמו את התשובות שהוא מופקד עליהן והוא אחראי עליהן.

אירית אומנית: חלק מהבעיה היא כי שני אגפים שונים במשרד מטפלים באותו נושא.

אירית אומנית: עשו איזשהו פילוח שהוא מקשה על כולנו את העבודה.

אירית אומנית: המרכזים למניעת אלימות המטפלים בנשים המוכות ובגברים המכים נמצאים באגף אחד במשרד העבודה והרווחה.

אירית אומנית: המקלטים נמצאים באגף שני.

אירית אומנית: נושא הילדים מטופל באגף נוער.

אירית אומנית: אולי הגיע הזמן לשבת ביחד ולראות איך העוגה מתחלקת בתוך המשרד עצמו, והאם זה מועיל או מזיק לאוכלוסיות עליהן אנו מדברים.

יעל דיין: אף אחד במשרד העבודה והרווחה לא מעוניין לקיום דיון כזה.

יעל דיין: הם טוענים כי זה לא ענייננו.

ציפי נחשון-גליק: מבחינת העבודה שלנו אין בלבול.

אירית אומנית: אבל הקליינטים מבולבלים.

ציפי נחשון-גליק: הקליינטים לא מבולבלים, הם יודעים בדיוק איזה אגף מטפל בנשים מוכות.

יעל דיין: אין בעיות בתפקוד, אלא בדרך קבלת ההחלטות וחלוקת התקציבים.

יעל דיין: הנושא הזה ניתן לברור, אך בדרך כלל הגורמים הממשלתיים לא שמחים לדון בכך.

יעל דיין: לא מתייעצים איתי גם כאשר מחליפים בכל שבועיים מנכ"ל, דבר המערער לנו מערכות שלמות.

יעל דיין: אנו נעבור כעת לדיווחים.

יעל דיין: נתחיל מ"אלמנר".

אירית אומנית: מדוע שלא נתחיל בדיון על הפרטת המקלטים?

יעל דיין: דנו בנושא וביקשנו ממשרד האוצר דחייה לשנה.

יעל דיין: קיבלנו דחייה לשנה.

יעל דיין: שמענו חוות דעת וניסינו לקבל הערכה של זמן.

יעל דיין: המצב כפי שהוא נמצא היום ידווח לנו על ידי מנחם.

יעל דיין: ישנה בעיה בנושא חקיקה שלא הצלחנו לאכוף אותה.

רים חאג’: המקלט שלנו יכול לקלוט עד 12 נערות ערביות.

רים חאג’: אנחנו מתוקצבים על ידי משרד העבודה והרווחה ב75%- בלבד על פי קריטריונים.

רים חאג’: אם ישנה תפוסה מלאה במקלט, אנו מקבלים את התקציב בהתאם.

רים חאג’: יש לנו בעיה עם כוח אדם ועם שכר דירה, הוצאות שהן קבועות ואינן משתנות בהתאם לגודל הקבוצה.

רים חאג’: אם אנו לפי הוועדה מקבלים את תקציב לפי 7 בנות מתוך 12, אז אנו בקושי מצליחים לשלם שכר דירה.

רים חאג’: אני חושבת כי ישנו צורך לשנות את השיטה הזו, ולחשב על סל קבוע שיינתן לנו באופן קבוע ללא דחיות, כך שניתן יהיה לתת את המענה האיכותי ואת השירות האיכותי לנערות.

רים חאג’: אנו מתמודדים עם מצבים מאוד קשים.

רים חאג’: בזמן שביתת המשרד, לא היה לנו כסף לקנות אפילו תרופות לבנות ולשלם לטיפולים פסיכולוגים ופסיכיאטריים.

רים חאג’: המצב קשור גם בעמותה וגם במשרד העבודה והרווחה שצריכים לקיים ביניהם קשר טוב, כדי שהנערות לא יסבלו.

רים חאג’: אני ציינתי כי צריך להיות פיקוח על תשלום 75% תקצוב של המשרד בזמן, וכן על 25% תקצוב של העמותה בזמן.

רים חאג’: ישנם צוותים שלמים אשר עובדים קשה מאוד ולא מקבלים משכורת בזמן.

רים חאג’: על מנת שצוותים אלו יתנו את השירות המקצועי הטוב, צריך לשלם להם את משכורתם בזמן.

רים חאג’: אני גם כן מהאנשים שלא מקבלים משכורת בזמן.

יעל דיין: מנחם, האם השדרוג של תקצוב 100% מהוצאות המקלטים עדיין לא חל?

מנחם וגשל: לפי בקשתך בדקנו את העניין הזה.

מנחם וגשל: קבענו כי לא יכול להיות מצב בו מקלטי נשים יתוקצבו ב-100% ומקלטי נערות לא.

מנחם וגשל: היתה החלטה במשרד כי אנו עוברים לתקצוב מקלטי הנערות ב-100%, אך היתה בעיה יחידה עם המקלט לנערות בנצרת, כיוון שהמקלט הזה עבר מכרז בשנה האחרונה, ואני הודעתי למנכ"לית העמותה כי לא ניתן לתת לה את הכסף מבלי לתת מחדש למכרז.

יעל דיין: זה נראה לי הליך בירוקרטי מדי.

יעל דיין: הם היחידים שעברו מכרז, אז מדוע לשלוח אותם למכרז נוסף?

מנחם וגשל: גופים אחרים לא רצו לגשת או ניגשו ולא נכנסו לתוך ההליך הזה, כיוון שהם טענו כי הם לא מוכנים לעמוד בעובדה שהם יצטרכו להוסיף את התקצוב של 25%.

מנחם וגשל: לא ניתן לצאת למכרז ולומר כי מי שזוכה הוא זה שיתן 75% ואחר כך לומר עכשיו אני מוסיף את ה-25%, זה לא עובד כך.

יעל דיין: יש כאן הגיון ברור.

יעל דיין: אדם ניגש למכרז וזוכה על סמך ההבטחה שלו להשקיע 25%.

יעל דיין: מישהו אחר לא ניגש למכרז, כיוון שאין לו את ה-25%.

יעל דיין: אנו הצלחנו להשיג שהממשלה תיתן את ה-25% הנוספים לתקצוב המקלט.

יעל דיין: אני לא יכולה להעמיד בצורה בלתי שווה את אלה אשר לא ניגשו למכרז כי לא היו להם את ה-25%.

יעל דיין: אם לא הייתם ניגשים למכרז והייתם עכשיו ניגשים למכרזים אז הייתם מקבלים ישר 100% תקצוב, וגם אז אני מאמינה שהייתם מנצחים.

יעל דיין: העובדה שאתם זכיתם במכרז היא בגלל כל מיני קריטריונים, לא בגלל שהייתם עשירים.

סחאר דאוד: יש שיקולים שונים לעמותה שאנו לא יכולים לייצג אותם כרגע.

יעל דיין: עניין המשכורות ועניין המימון של 75% לפי תפוסה ברור.

יעל דיין: אלה עניינים שאתם צריכים להסדיר עם משרד העבודה והרווחה.

יעל דיין: אתם צריכים להסביר להם את העניין של ההוצאות הקבועות שאינן קשורות בתפוסה של הנערות במקלט.

רון בן חיון: הדברים האלו כלולים בתנאי המכרז.

יעל דיין: רים, במקרה הספציפי שלכם מדובר על הסדר ביניים לגבי המשכורות ולגבי הוצאות הקבע.

יעל דיין: העמותה שלכם צריכה להודיע כי היא מוכנה לפתיחת מכרז חדש בכדי לקבל תקצוב של 100%.

יעל דיין: כיוון שעברתם כבר מכרז, הנתונים שלכם ברורים, אך אם אתם דורשים תנאים חדשים זה דורש מכרז חדש.

יעל דיין: הבחירה בידכם, לא מחייבים אתכם ללכת למכרז נוסף, אך מאפשרים לכם ללכת למכרז כדי לקבל את התוספת, או להישאר בתנאים הקיימים ולהסדיר את עניין התשלומים בזמן.

סחאר דאוד: אני מנהלת מקלט לנשים ערביות מוכות כבר תשע שנים.

סחאר דאוד: כידוע לכולם, זהו המקלט היחידי בארץ לנשים ערביות.

סחאר דאוד: אני יודעת כי על הפרק מתוכננת פתיחה של מקלט נוסף לנשים ערביות מאזור המרכז.

מנחם וגשל: המכרז למקלט הזה כבר פורסם בשנה שעברה, אך אף אחד לא ניגש אליו.

מנחם וגשל: התקציב עומד לרשות העניין.

סחאר דאוד: התפוסה של המקלט בדרך כלל היא תפוסה מלאה של 11 נשים עם ילדיהן.

סחאר דאוד: מספר המקומות הקיימים לילדים הוא 15, כאשר ברור לכולנו כי לנשים ערביות בדרך כלל יש הרבה ילדים.

סחאר דאוד: בשנתיים האחרונות עדיין לא נתקלנו בבעיה של חוסר מקום לילדים, אך זה יכול לקרות.

סחאר דאוד: מאז שהמקלט הוקם אנו מתוקצבים ב100%- ממשרד העבודה והרווחה.

סחאר דאוד: בשנתיים האחרונות אנו מקבלים תקציב לפי מספר הנשים השוהות במקלט.

סחאר דאוד: עד עכשיו אני לא התלוננתי על בעיה תקציבית וזאת כיוון שהעלויות שלנו מבחינת שכר דירה ותשלומי משכורות, יותר נמוכות.

סחאר דאוד: למרות זאת הרבה פעמים לא מתאפשר לנו לעשות מעבר ממה שמאפשר לנו סל השירותים ממשרד העבודה והרווחה.

סחאר דאוד: לאורך שנים המקלט שלי לא נהנה מתרומות שיכולות לסגור פערים שהצבעתי עליהם במהלך השנים.

סחאר דאוד: אנו מסתמכים ב100%- על תקצוב משרד העבודה הרווחה.

יעל דיין: כלומר, אתם מתוקצבים ב100%- על ידי משרד העבודה והרווחה.

סחאר דאוד: אנו מתוקצבים ב100%-, כיוון שאנו בתפוסה כמעט מלאה.

סחאר דאוד: אני רוצה להעלות את הנושא של דירת המעבר.

סחאר דאוד: יש לנו דירת מעבר הקיימת כבר שבע שנים, אליה אנו מפנות נשים אשר אמורות לצאת לחיים עצמאיים.

סחאר דאוד: אני דיברתי על הנושא בפורום מנהלות מקלטים, פניתי גם לעדה בנושא, ואמרתי כי עד היום אין החלטה במשרד על כך שיהיה תקציב לדירת מעבר.

סחאר דאוד: אני יודעת כי יש החלטה לפתוח עוד דירות מעבר ולתקצב אותן, אך כרגע לנו אין תקציב לדירת מעבר ואנו צריכים לקחת מתקציב המקלט לשם כך.

סחאר דאוד: למרות שנקודת המוצא היא שהאישה בדירת מעבר היא אישה עצמאית מתפקדת, כולנו יודעות שאישה היוצאת מהחממה של המקלט צריכה התייחסות מיוחדת וליווי מקצועי מיוחד הדורש תקציב נפרד.

סחאר דאוד: יש בידי הצעה מפורטת לגבי הצרכים לדירת מעבר.

סחאר דאוד: אני שלחתי את ההצעה הזו בעבר לעדה, והייתי שמחה מאוד אם תינתן להצעה הזו תשומת לב מיוחדת גם במסגרת הוועדה.

יעל דיין: עדה, האם מכלל דירות המעבר המתוכננות ישנה דירה באזור בו פועל המקלט שמנהלת סחאר?

עדה פליאל-טרומן: אנחנו מתכוונים לערוך דיון מעמיק בנושא של דירות המעבר.

עדה פליאל-טרומן: אנו חושבים כי צריך לשנות את המבנה שהיה קיים עד כה.

עדה פליאל-טרומן: עד עכשיו עמותה אשר פתחה דירת מעבר הפעילה אותה כמו סחאר מספרת.

עדה פליאל-טרומן: קבענו כבר סל שירותים לדירת המעבר.

עדה פליאל-טרומן: אנחנו בשלבי תכנון העניין.

יעל דיין: האם ישנן דירות מעבר המיועדות לנשים ערביות?

עדה פליאל-טרומן: בוודאי.

עדה פליאל-טרומן: ישנה כבר דירת מעבר אחת שאנו מתקצבים את שכר הדירה שלה.

יעל דיין: האם ישנה תוספת של דירה נוספת באזור הצפון?

יעל דיין: האם יש כבר ייעוד גיאוגרפי לאותן דירות?

עדה פליאל-טרומן: לתקציב שקבלנו בשנה שעברה ישנו ייעוד גיאוגרפי, אך לתקציב החדש עדיין אין.

עדה פליאל-טרומן: התכנון הוא לתקצב את הדירות שהוקמו כבר על ידי עמותות שאין להן את התקציב המלא לתחזוק הדירה.

יעל דיין: אבל לא כל המקלטים מופעלים על ידי עמותות.

מנחם וגשל: היום כל המקלטים שייכים לעמותות.

מנחם וגשל: סחאר דאוד: אני לא חושבת שנחוצה עוד דירת מעבר לנשים שאני מוציאה מן המקלט.

מנחם וגשל: דירת המעבר שלנו מספקת את המענה מבחינת מיקומו, כיוון שהדירה מיועדת לשתי משפחות, ובדרך כלל אין במקלט שלי כל כך הרבה נשים המוכנות לחיים עצמאיים בדירת מעבר.

מנחם וגשל: אני לא באתי בטענות כלפי משרד העבודה והרווחה, אלא טענתי כי צריך לחשוב כיצד להפעיל את הפרויקט של דירת המעבר כפרוייקט בפני עצמו.

מנחם וגשל: אני מדברת על ההתייחסות האידיאולוגית ועל צורת התקצוב.

מנחם וגשל: העמותה שלנו מפעילה פרוייקטים ולא מקבלת את הכסף בזמן.

מנחם וגשל: אנו נפגעים באופן עקיף מבחינת משכורות ומבחינת הוצאות שותפות.

מנחם וגשל: הדבר הזה בעל השלכות שליליות על הצוות ועל הנשים במקלט.

מנחם וגשל: בתקופת השביתה אנו סבלנו מכך מאוד.

יעל דיין: המצב של עמותה משותפת יישאר בכל מקרה, גם אם תחליטו להשתתף במכרז נוסף.

יעל דיין: אני רוצה לציין כי התוצאות של המקלטים בעיקר במגזר הערבי הן ממש מרשימות.

יעל דיין: אני רואה כי 23% חוזרות אל בן זוגן 33% חוזרות לביתן, 14% יוצאות לדיור עצמאי.

יעל דיין: הדיווח מוסר כי מספר הנשים החוזרות למקלט הוא זניח, שלא כמו במקלטים אחרים בהם אנו רואים הרבה פעמים חזרה של נשים אל המקלט בו הן שהו.

יעל דיין: אני מברכת אתכן.

יעל דיין: הנתונים האלו מעידים על הישג מקצועי וטיפולי הראוי לשבח.

יעל דיין: אנו עוברים לדיווח מהמקלט של "נשים למען נשים".

אביבה ינון: אנחנו בנובמבר חוגגים 25 שנה.

אביבה ינון: כיוון שהמקלט שלנו ותיק הוא מרושת היטב בקהילה.

אביבה ינון: מערך המתנדבים שישנו במקלט הוא רחב.

אביבה ינון: מערך גיוס התרומות קיים ומבוסס.

אביבה ינון: גם היום כאשר ישנו שדרוג של 100% וישנן אמהות בית 24 שעות ביממה, עדיין אנחנו צריכים לגייס כסף נוסף.

אביבה ינון: התקציב שלנו בשנה עומד על שני מיליון שקל.

אביבה ינון: אם המשרד באופן ריאלי ממן עכשיו 75% מהתקציב, 25% מגויס בגיוס עצמאי המוכיח עצמו ונותן מענים למשהו שמשרד הרווחה לא נותן לו מענים, אחד מהם הוא הנושא של הילדים.

אביבה ינון: השירותים שאנו מעניקים לילדים הם מעבר למה שנותן משרד העבודה והרווחה.

אביבה ינון: השנה אנו משתפים פעולה עם מקלט חירום בחיפה בנושא של התארגנות וקידום בתעסוקה, כאשר הכל ממומן רק מגיוס כספים עצמאי ומתרומות.

אביבה ינון: למקלט שלנו יש ייחודיות נוספת והיא קליטת הנשים הערביות.

אביבה ינון: בשנת 2001 נשים ערביות הוו 20% מהנשים במקלטים, כאשר נשים העולות מברית המועצות הוו רק 30% מכלל הנשים.

אביבה ינון: בשנת 2000 הנשים הערביות הוו 27% מכלל הנשים, כאשר העולות מברית המועצות הוו 18% מכלל הנשים.

יעל דיין: אני רוצה לציין לשבח את הרעיון של קידום בתעסוקה המשותף לשני המקלטים.

יעל דיין: המקלטים האלה מקדישים הרבה מחשבה לשלב בו האישה יוצאת מהמקלט.

יעל דיין: חייבים לנצל את זמן השהות במקלט לא רק לריפוי בעיסוק, רפלקסולוגיה ורייקי, אלא גם לקורסים מקצועיים.

יעל דיין: המקלט נוקט בפעולות רבות כדי לקדם נושא זה כמו: קורס מחשבים, סדנאות לחיפוש עבודה, שירות הייעוץ והמידע של שירות התעסוקה, רכזת מיוחדת להכשרות מקצועיות, השלמת השכלה, סיוע בהשמה לעבודה וכו'.

יעל דיין: החשיבות של העבודה הזו היא עצומה.

יעל דיין: המקלט בחיפה בשיתוף עם מקלט החירום מהווים מודל בנושא הזה, ובנושאים רבים אחרים.

אירית אומנית: אני חושבת, כי איגום המשאבים בין שני המקלטים בחיפה הוא לטובת שני המקלטים.

אירית אומנית: אנו עובדים הרבה ביחד, כאשר אנו מאחדים כמה קבוצות קטנות לקבוצה אחת גדולה.

אירית אומנית: גם את דירת המעבר אנו מתכננים להפעיל יחד.

אירית אומנית: היינו צריכים לעבור מחסומים רבים כדי לעבוד ביחד.

יעל דיין: איזה שירותים אתם מקבלים מהעירייה?

יעל דיין: איזו עזרה אתם מקבלים מבחינת הטיפול בילדים?

אביבה ינון: ישנם שני בתי ספר מסוימים המתמודדים עם זה שילדים נכנסים ויוצאים.

אירית אומנית: לנו ישנה גם הסעה אשר לוקחת את הילדים לבתי הספר היהודיים והערביים.

אביבה ינון: אנו מקבלים גם מימון של 70% מעלות הקייטנה, כאשר שאר המימון הוא של המקלט.

אירית אומנית: אני רוצה להדגיש, כי הצוות שלנו הוא צוות ערבי-יהודי, דבר אשר עוזר בקליטת הנשים הערביות.

אירית אומנית: במקלט שלנו יש יותר נשים ערביות מאשר בכל מקלט מעורב אחר.

אירית אומנית: אני הייתי ממליצה כי לפחות עוד שני מקלטים מעורבים יעסיקו עובדת סוציאלית ערבייה.

אירית אומנית: אני חושבת שזה יכול לפתור הרבה בעיות.

יעל דיין: זה תלוי במיקום הגיאוגרפי.

יעל דיין: אם נמצאים בעיר מעורבת, ילד ערבי יכול ללכת לגן ערבי או לבית ספר ערבי.

יעל דיין: הבעיה, היא עם מקלטים אחרים אשר קולטים בשעת הצורך נשים ערביות עם ילדים.

יעל דיין: אנחנו נעבור לדיווח על מקלטי ויצ"ו.

נורית קאופמן: אנחנו מדברים על החריגה בין סל השירותים על פי משרד העבודה והרווחה, ובין סל השירותים הנדרש להפעלת המקלט בפועל.

נורית קאופמן: מקלט ויצ"ו אשדוד עבר לאמהות בית השוהות במקלט 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע.

יעל דיין: אני רואה כי בשנת 2001 התפוסה היתה 81%.

יעל דיין: האם ישנן תקופות של עלייה וירידה בתפוסה?

נורית קאופן: בוודאי.

נורית קאופן: בירושלים ישנה תפוסה מלאה כעת.

רבקה נוימן: ישנם דגמים שונים לדירות מעבר, שפיתחו עמותות שונות.

רבקה נוימן: חלק בצורה של פרוייקטים עם דירות ממומנות הכוללות צוות גדול מאוד, וצורה אחרת, כפי שפועלים המקלטים שלנו, היא לאפשר לאישה להמשיך לקבל טיפול במסגרת המקלט, אך היא שוכרת באופן עצמאי את הדירה ופועלת באופן עצמאי.

רבקה נוימן: אני חושבת כי היה עוזר לנו מאוד אם השירות שלנו היה בונה צורות תקצוב שונות לפתרונות השונים שהעמותות מצאו, ולא רק בצורה של דירת מעבר, כדי לתת מענה לנשים במקלטים ולהקל יותר על העמותות.

רבקה נוימן: הרבה מאוד מהנשים הפונות אלי ונמצאות ברשימת המתנה, משנות את דעתן ומבקשות מקלט אחר בגלל המצב הביטחוני, כאשר אני מודיעה להן כי הן יכולות להתקבל.

רבקה נוימן: לגורם הזה יש קשר לאחוזי התפוסה אצלנו שירדו ב20%- בשלוש השנים האחרונות.

יעל דיין: זה ברור כי אישה מבוהלת תגיב כך.

יעל דיין: לא ניתן לשפוט אותן.

יעל דיין: האם היו אצלכן גם נשים ערביות?

יעל דיין: הירידה היא גם במספר הנשים הערביות?

רבקה נוימן: היו לנו נשים ערביות.

רבקה נוימן: אצל נשים ערביות אנו לא מרגישים את הירידה הזו.

רבקה נוימן: האישה האחרונה שהייתה אצלנו במקלט היתה במקור מעזה.

רבקה נוימן: היא למדה להתלבש אחרת, כדי שבמחסומים השונים יתנו לה לעבור ולא יציקו לה.

יעל דיין: האם אתם מקבלים סיוע מפר"ח ומשירות לאומי?

רבקה נוימן: כן.

יעל דיין: האם ישנם עוד מקלטים המקבלים סיוע כזה?

רות עוזרי: אנחנו מקבלים את הסיוע הזה בשיתוף פעולה של עיריית תל-אביב, אשר מממנת לנו 75% מהעלות.

רות עוזרי: גם הסיוע מבנות שירות לאומי מוסדר על ידי העירייה.

רבקה נוימן: אנו משלמים עבור השירות הלאומי.

יעל דיין: זה לא שייך למכסה שמעביר משרד החינוך לעיריות.

יעל דיין: אם כך, מדוע זה עדיף על עובדים אחרים?

רות עוזרי: זהו כוח עבודה זול יחסית.

רות עוזרי: הן מבצעות 8 שעות עבודה ביום כולל חופשות.

רבקה נוימן: זה עולה לנו 600 שקלים בחודש.

רבקה נוימן: פר"ח זוהי התנדבות ושיתוף פעולה של האוניברסיטאות.

רבקה נוימן: זה לא עולה לנו כסף וזהו משאב אדיר.

יעל דיין: אנו עוברים לנציגי עמותת ל"א.

חיה בורשטיין: אני מנהלת מקלט ראשון לציון.

חיה בורשטיין: התפוסה בשלושת המקלטים שלנו כמעט מלאה ב100%- כל השנה, כבר תקופה ארוכה.

חיה בורשטיין: יש אלינו הרבה פניות ללא מענה.

חיה בורשטיין: בשבוע הבא נפתחת דירת המעבר.

חיה בורשטיין: אנו נעביר שתי נשים מהמקלט שלנו לדירת המעבר.

חיה בורשטיין: אני רוצה לציין, כי הקמת דירת המעבר לוותה בקשיים רבים.

חיה בורשטיין: השכנים פנו לראש העיר וסרבו לדור בשכנות לדירת המעבר.

חיה בורשטיין: מקלט ראשון לציון הוא המבנה היחידי הנתרם על ידי הרשות.

חיה בורשטיין: אנחנו 6 שנים נמצאים באותו מבנה, ואנו זוכים לעזרה אדירה מהרשות בכל הנושאים הקשורים למקלט.

חיה בורשטיין: אנחנו כבר שנה וחצי מעסיקים צוות שפועל 24 שעות ביממה, כאשר שתי אמהות בית שלנו הן בוגרות המקלט שלנו.

דלית אשורי: אני מנהלת את מקלט חדרה.

דלית אשורי: אנחנו בדרך כלל בתפוסה מלאה.

דלית אשורי: כאשר אנו לא בתפוסה מלאה, זה בגלל ריבוי מיטות התינוק שלנו.

דלית אשורי: בחדר בו שוהות שתי נשים יש גם מיטה או שתי מיטות תינוק.

דלית אשורי: למרות שגם המצב הביטחוני בעיר שלנו זהה כמעט למצב בירושלים, אנו בתפוסה מלאה.

יעל דיין: מהי כמות הנשים מחבר העמים השוהות בשלושת המקלטים של העמותה?

דלית אשורי: במקלט חדרה, מתוך 6 נשים השוהות במקלט כרגע, 3 נשים הן מחבר העמים.

דלית אשורי: זהו מצב נורמלי אצלנו במקלט.

דלית אשורי: ישנם מקרים בהם ניתן למצוא 4 נשים מחבר העמים מתוך 7 נשים.

יעל דיין: הנשים האלו מגיעות עם ילדים?

דלית אשורי: כן.

דלית אשורי: כרגע במקלט שלי ישנן 3 נשים מחבר העמים, שתי נשים מחדרה ואחת ישראלית ותיקה.

יעל דיין: אנו עוברים לדיווחים ממקלט מרכז גליקמן.

רות עוזרי: התפוסה במקלט שלנו היא מלאה.

רות עוזרי: יש אצלינו 11 נשים עם 19 ילדים.

רות עוזרי: המקלט שלנו יכול להכיל עד 30 נפשות.

רות עוזרי: במצב נתון רגיל בדרך כלל שליש מהנשים השוהות במקלט הן דוברות רוסית.

רות עוזרי: בשנה וחצי האחרונות, ישנו חידוש במקלט שלנו, אנו מעסיקים עובדת סוציאלית דוברת השפה הרוסית, דבר העוזר לנו לקלוט נשים הדוברות את השפה הרוסית.

רות עוזרי: נכון להיום יש לנו שתי נשים דוברות רוסית שאחת מהן נמצאת רק חצי שנה בארץ והשנייה נמצאת פחות משנה בארץ.

רות עוזרי: אני חייבת לציין את שיתוף הפעולה האינטנסיבי שיש לנו עם עיריית תל-אביב.

רות עוזרי: עיריית תל-אביב מממנת 75% מעלותן של בנות שירות לאומי, כאשר עלות כל בת שירות לאומי היא מעל 2,000 שקל.

רות עוזרי: נעמ"ת משלמת רק 500 שקלים עבור כל בת שירות לאומי.

רות עוזרי: בנות השירות הלאומי עוזרות לנו מאוד בטיפול בילדים.

רות עוזרי: בנוסף לבנות שירות הלאומי אנו זוכים לעזרה ללא תשלום מפרוייקט פר"ח.

רות עוזרי: אנו נעזרים גם מאוד במתנדבים.

רות עוזרי: בשנה האחרונה עיריית תל-אביב דאגה לתוספת משרדים וחדרי טיפול לעובדות, פעולה שהתבצעה על ידי קרן תל-אביב לפיתוח.

רות עוזרי: בנוסף אנו מתעתדים לבנות בשנה הקרובה גן ילדים חדש ויפה.

רות עוזרי: קרן לפיתוח תל-אביב מתכננת עבורנו מבנה חדש, גדול שיענה על כל הצרכים של הילדים, כולל מועדונית.

רות עוזרי: בבדיקה שערכנו, גילינו כי בשנת 2000-2001, 70% מהנשים השוהות במקלט יוצאות לחיים עצמאיים.

רות עוזרי: 50% מהן גרות בסביבת המקלט.

רות עוזרי: אותן נשים הופכות בעצם להיות מטופלות של המרכז לטיפול ומניעת אלימות במשפחה, שפועל תחת אותה קורת גג של מרכז גליקמן.

רות עוזרי: נעמ"ת מתכננת להפעיל בקרוב דירת מעבר בשיתוף עם עיריית תל-אביב.

רות עוזרי: כידוע לי מעיריית תל-אביב, לא קיבלנו תקצוב לשנה הנוכחית לדירת המעבר, כך שעיריית תל-אביב ונעמ"ת נושאות בעול דירת המעבר.

יעל דיין: אנו נערוך דיון נפרד בנושא של דירות המעבר, ונקבל דיווח על מספר דירות המעבר שמומנו בשנה שעברה, וכן דיווח על הדירות שנוספו לתקציב של השנה.

יעל דיין: אנו נדון גם על דירות חמות ודירות מעבר לנערות.

רות עוזרי: אני רוצה גם לציין כי עורכת הדין שלנו נמצאת פיזית במקום עצמו והיא אחראית על כל מה שקשור לייעוץ משפטי וליווי הנשים.

יעל דיין: הפגישה כאן היום היא גם פגישה לימודית.

יעל דיין: לא כל מקלט עושה את אותן הפעולות.

יעל דיין: הנושאים שהועלו פה, כמו הנושא של העזרה היכולה להינתן בחינם מפר"ח, הם נושאים שחשוב מאוד לדעת אותם.

יעל דיין: אני בטוחה שסטודנטים ישמחו להיות שותפים לפעילות הנעשית במקלטים, כיוון שהם מקבלים מלגה מאוד גבוהה עבור זה.

אירית אומנית: יש תוכנית נוספת הנקראת "אתגר", שגם דרכה ניתן לקבל סיוע על ידי סטודנטים.

יעל דיין: אני יודעת על סטודנטים רבים המעונינים לפעול במסגרת הזו.

יעל דיין: פונים אלי סטודנטים ושואלים האם יש מקומות פנויים בהם ניתן לפעול בתחום הזה.

רות עוזרי: אני רוצה לציין, כי שיתוף הפעולה עם פרוייקט פר"ח היה כל כך טוב השנה, עד שהצלחנו להשיג השנה סטודנטים אשר ילוו יוצאות מקלט הגרות באזור.

רות עוזרי: זהו דבר מאוד קשה, שלא נמצא בתחום המנדט שלהם.

יעל דיין: בנתונים אשר העברתם לנו, ישנם נתונים הנוגעים לנשים נוצריות.

יעל דיין: למי הכוונה?

רות עוזרי: הכוונה היא לערביות נוצריות, או נוצריות לא יהודיות מחבר העמים.

יעל דיין: האם הכוונה היא לנשים לא יהודיות, או לנשים נוצריות הזקוקות לשירותי דת נוצריים?

רות עוזרי: הכוונה היא לנשים שאינן יהודיות.

יעל דיין: אם כך מדוע קיימת קטגוריה של נוצריות?

יעל דיין: מאחר שלא מדובר כאן על נשים הזקוקות לשירותי דת בהתאם לדתם, לא צריך להשתמש בקטגוריה הזו.

יעל דיין: אנו עוברים לדיווח ממקלט "אישה לאישה".

רחל ביאלר: העניין של תפוסה מלאה היא בעייתית.

רחל ביאלר: כרגע יש לנו במקלט 14 נשים ו31- ילדים.

רחל ביאלר: כאשר אני אומרת ילדים אני מתכוונת גם לגילאי בית ספר תיכון ושירות לאומי.

רחל ביאלר: השבוע ילדי תיכון ששוהים אצלנו השתתפו בטיול שנתי שעלותו היתה 500 שקל לילד.

רחל ביאלר: לאחר שיחה עם המנהלת קיבלנו הנחה ושילמנו רק 200 שקל עבור כל ילד.

רחל ביאלר: אני רוצה לומר, כי בנושא התקצוב חייב לבוא לידי ביטוי הבדל בין ילד בן שלוש או ארבע, לבין ילדים בגיל חטיבת ביניים ותיכון.

רחל ביאלר: אנחנו מרוצות מאוד מהשיפוץ שנערך במקלט והפך אותו למרווח ומכובד.

רחל ביאלר: אנו שמחות מאוד כי אנו יכולות לא לדחות נשים בשל היותן אמהות לילדים רבים, או בשל היותן אמהות לילדים עם צרכים מיוחדים.

רחל ביאלר: יש לנו כרגע שישה ילדים עם בעיות מיוחדות.

רחל ביאלר: התפוסה המלאה מוכרחה לתת ביטוי גם לקשיים האלה שיש לנו.

רחל ביאלר: אני דיברתי על הנושא הזה עם מנחם שהבין היטב את המצוקה.

רחל ביאלר: עצם העובדה שמגיעה אלינו משפחה עם ילד חריג או ילד גדול, זה כבר מחייב אותנו לגבי הקליטה הנוספת.

רחל ביאלר: אנו לא תמיד במצב אופטימלי המאפשר קליטת 13 נשים עם ילדיהן, כיוון שזה תלוי בגילאי הילדים.

רחל ביאלר: אנו מפעילות 8 דירות מעבר.

רחל ביאלר: אנחנו הרבה מאוד שנים רואות את הנושא של שיקום מקצועי ולימוד הנשים כחלק הכרחי וחיוני בעבודה שלנו עם נשים מוכות, כיוון שזה לא מספיק רק לעזור להן במקלט עצמו, הן מוכרחות ליווי גם בהמשך.

רחל ביאלר: אנחנו ממשיכות ללוות נשים בין שנתיים לשלוש שנים לאחר עזיבתן.

רחל ביאלר: למרות שהשירות הזה הוא מאוד יקר, אנו בכל זאת נותנות אותו כיוון שאנו מודעות לצורך בו.

רחל ביאלר: אני רוצה לבקש שינוי בתקצוב.

רחל ביאלר: אנו מקבלות ממשרד העבודה והרווחה השתתפות בהוצאות דירות המעבר, אך אותה השתתפות עומדת על אותו סכום כבר כמה שנים, בלי קשר למספר הדירות שאנו מפעילות.

רחל ביאלר: השנה אנו נפעיל 10 דירות.

רחל ביאלר: אנחנו פתוחות לקלוט נשים בדירות המעבר מכל המקלטים.

רחל ביאלר: אנו קוראות לצמצום משאבים.

רחל ביאלר: בירושלים אנו מבקשות ששני המקלטים ישתמשו באותו משאב של דירות המעבר.

רחל ביאלר: עורכת הדין שלנו מייצגת בפועל את הנשים בכל הערכאות.

רחל ביאלר: אנו צריכות לגייס תרומות בגובה של שליש מהתקציב כדי לתת שירותים נוספים לנשים השוהות במקלטים.

רחל ביאלר: התקציב של 100% שאנו מקבלות ממשרד העבודה והרווחה מספיק לנו רק לשני שליש מהפעולות שאנו עושות.

רחל ביאלר: אני רוצה להזכיר גם, כי אנו הקמנו בבית שמש מרכז לאלימות במשפחה ואנו עובדים עם אגף אחר בשיתוף יפה.

יעל דיין: אנו נדון בישיבה אחרת על העניין של סיוע משפטי.

יעל דיין: שנים הנושא הזה נופל בין הכיסאות.

יעל דיין: הגענו פעם להסכמה עם משרד המשפטים, שלא בוצעה.

יעל דיין: ההצעה היתה שהם יתנו שמות ספציפיים של מתמחים בנושאים של נשים השוהות במקלטים.

יעל דיין: הבעיה היתה גיאוגרפית, כאשר האישה עוזבת את המקלט ועוברת למקום אחר והיא זקוקה לסיוע משפטי, אך שם יש לשכה אחרת.

יעל דיין: נוצרת הפרדה בין הסיוע שהיא מקבלת בזמן שהותה במקלט לבין הייצוג שלא יכול ללוות אותה בעיר מגוריה.

הדרה יעקובוביץ’: אני רציתי להעיר, כי בפועל לסיוע המשפטי לא משנה היכן נפתח התיק.

הדרה יעקובוביץ’: אישה יכולה לשהות במקלט בתל-אביב ולבחור לפתוח את התיק במרכז סיוע בחיפה, בירושלים או בתל-אביב.

הדרה יעקובוביץ’: למרות זאת עדיין רצוי כי המינוי שהסיוע נותן לעורך דין יהיה במיקום של בית המשפט שאליו מוגשות התביעות.

אירית אומנית: אלא אם כן באותו מקלט יש עו"ד המייצג את הנשים השוהות בו.

יעל דיין: אנו נדון בנושא הזה.

יעל דיין: הדבר הזה הוא נחוץ.

יעל דיין: אנו מגזימים בהיקף שניתן לתת בתקופת השהייה במקלט, כיוון שזה בעייתי מבחינת הניידות של זה.

יעל דיין: ההבחנה בין ייעוץ ובין ייצוג קיימת.

יעל דיין: ישנם מקלטים הנותנים שירות של ייעוץ, אך אינם יכולים להרשות לעצמם עלות של ייצוג.

הדרה יעקובוביץ’: בדרך כלל נשים אשר מגיעות למקלטים, מגיעות עם בעיות שהן רחבות וגדולות מבחינה משפטית.

הדרה יעקובוביץ’: אלו בעיות הקשורות לחובות, הוצאה לפועל וכו'.

יעל דיין: הלשכות של סיוע משפטי לא מוכנות לעזור בעניין.

ציפי נחשון-גליק: לכן אנחנו ביקשנו במסגרת המרכזים לטיפול באלימות עזרה של עורכי דין שיוכלו לעזור לנשים שמטופלות שם, ולנשים שהן יוצאות מקלט.

יעל דיין: אנו עוברים לשמוע דיווח ממקלט "לב לאחים".

זאב שטיגליץ: אנחנו בעמותה שלנו נעזרים מאוד בכל הגורמים במשרד העבודה והרווחה.

זאב שטיגליץ: הדבר הנוסף שנותן לנו כוח הן המנהלות במקלטים.

זאב שטיגליץ: הרבה פעמים נשים השוהות במקלט שלנו חושפות את מקום המקלט בגלל טעויות שונות, ואז אנו נאלצים להעביר אותן למקלטים אחרים.

זאב שטיגליץ: בשלב זה אנו זוכים לשיתוף פעולה גדול ממנהלות המקלטים השונים, ועל כך תודה.

זאב שטיגליץ: המקלט שלנו כולל בעיקרו אוכלוסייה ייחודית מבחינת הרקע שלה.

זאב שטיגליץ: הנשים המגיעות אלינו הן נשים אשר לא בנו בתים רגילים ורק אחרי כן הגיעו למצבים של אלימות במשפחה, אלא נשים שבהיותן נערות עברו כל מיני מסגרות כמו "צופיה", "מסילה", "בית הנערה", ונפלטו מהן.

זאב שטיגליץ: אלו נשים אשר מתקשות מאוד להתאקלם במסגרות ומתקשות בקבלת מוסכמות.

זאב שטיגליץ: "לב לאחים" בנוסף למקלט עצמו הקים מערך קודם לקליטה במקלט, כדי שנשים לא תיפולנה מהמסגרת.

זאב שטיגליץ: לאחר השלב של הקליטה במקלט אנשים בעמותה עוזרים לאותן נשים במציאת מקום מגורים, ומציאת מסגרות לילדים.

יעל דיין: כיצד אתם מגיעים לאותן נשים?

זאב שטיגליץ: הפנייה באה בדרך כלל מהנשים עצמן, או ממשטרה, צבא, רווחה, שכנים, הורים, מכרים וכו'.

זאב שטיגליץ: אנו פועלים בהתאם לכל פנייה.

זאב שטיגליץ: לעיתים אנו פועלים כדי להוציא את האישה מיד מהמקום שבו היא נמצאת.

רבקה נוימן: כיצד אתם מתמודדים עם המצב הביטחוני הקיים היום?

זאב שטיגליץ: מתחילת האינטיפאדה הזו אנו נכנסים רק לשטחים שניתן להיכנס אליהם.

זאב שטיגליץ: מי שרוצה לצאת משטחי A, B, C נאלצת להגיע למקום ממנו אנו נוכל לאסוף אותה.

זאב שטיגליץ: היתה אישה מרמאלה אשר רצתה להיקלט אצלנו, ואנו תיאמנו איתנה שתגיע לעטרות ומשם אספנו אותה.

יעל דיין: הנתונים שמסרתם מחולקים לשלוש קטגוריות.

יעל דיין: האם הקטגוריה של נשים מוכות מהמגזר היהודי כוללת נשים כמו שנמצאות בשאר המקלטים?

זאב שטיגליץ: כאשר אין מקום במקלט של "בת מלך", מפנים אלינו נשים דתיות, כיוון שהצוות שלנו הוא דתי, וכן כל אישה המגיעה דרך לשכות רווחה, כולל נשים ערביות.

יעל דיין: אתם נותנים פתרון כאשר אין מקום במקלטים אחרים, לנשים דתיות-חרדיות.

יעל דיין: כל שאר הנשים הנמצאות אצלכם הן נשים יהודיות מוכות שבן הזוג שלהן הוא ערבי.

יעל דיין: אני מניחה שישנה רשת להגיע לאותן נשים שבני הזוג שלהן הם ערבים, וזה כולל נשים מהשטחים, נשים הגרות בערים מערביות או בתוך המגזר הערבי.

זאב שטיגליץ: נשים מכל הארץ נמצאות אצלנו.

יעל דיין: כיצד הן יודעות שאתם הכתובת המתאימה להן?

זאב שטיגליץ: מדי פעם מתפרסמות כתבות, וכן זה עובר מפה לאוזן.

יעל דיין: הכתבה שפורסמה לאחרונה היתה מאוד מדאיגה.

יעל דיין: היא ציינה, כי אתם מחפשים נשים שגרות עם בני זוג ערבים, כדי להפריד ביניהם ולהחזיר אותן למגזר היהודי.

זאב שטיגליץ: בכתבה נכתבו דברים שקריים לחלוטין.

זאב שטיגליץ: אני לא רוצה להיכנס לפרטים מפני כבוד הנשים המוזכרות שם, אך אם תרצי אני מוכן בארבע עיניים להסביר לך את כל הדברים.

יעל דיין: האם אישה מוכה בידי בן זוג ערבי שונה מאישה מוכה בידי בן זוג יהודי?

זאב שטיגליץ: סוג האוכלוסייה הנקלטת אצלנו שונה מאוכלוסיית נשים אחרת.

זאב שטיגליץ: בנוסף לכך ישנם דברים ייחודים לאוכלוסייה זו, כמו הרצון לחזרה ליהדות.

זאב שטיגליץ: אנחנו מתמחים בהליך המסוים הזה.

יעל דיין: מה קורה עם הילדים?

זאב שטיגליץ: אם זה אפשרי מבחינה חוקית והאישה מעונינת בכך, אנו מחזירים את הילדים ליהדות.

זאב שטיגליץ: יש חוק האומר כי כאשר בן הזוג מתנגד, עד גיל 18 לא ניתן להחזיר את הילד ליהדות.

זאב שטיגליץ: יש נשים שלא התאסלמו, יש נשים שהביאו ילדים לפני שהן התאסלמו ויש נשים שהתאסלמו וילדו את הילדים לאחר ההתאסלמות.

יעל דיין: ואז ישנה בעיה, משום שהילדים הם חייבי גיור.

זאב שטיגליץ: זהו תהליך שנקרא "שיבה ליהדות" ולא גיור.

זאב שטיגליץ: חוקית זה נקרא המרת דת, כיוון שהן נרשמות במשרד הפנים.

זאב שטיגליץ: לאורך השנים יש לנו למעלה מ3,000- מקרים בטיפול.

זאב שטיגליץ: לא כל 3,000 המקרים הם מקרי אלימות, מדובר על מכלול שלם של דברים.

זאב שטיגליץ: יש המבקשות סיוע במקרי אלימות, יש המבקשות סיוע ביציאה מהמקום בו הן נמצאות, יש המבקשות לחזור ליהדות, יש המבקשות סיוע עם ילדים וכו'.

יעל דיין: מדוע אתם עוסקים גם בפניות שאינן קשורות כלל לאלימות?

זאב שטיגליץ: אני עד עכשיו דיברתי על הפעילות של העמותה.

זאב שטיגליץ: הנשים הנקלטות במקלט עונות על הקריטריונים שמציג כל מקלט אחר.

זאב שטיגליץ: אנחנו מטפלים בנשים מוכות, וכן בנשים הנמצאות בסיכון, המטופלות לעיתים גם מחוץ למקלט.

רים חאג’: מה לגבי נשים ערביות הנשואות ליהודים, גם בהן אתם מטפלים?

זאב שטיגליץ: כמה נשים כאלה את מכירה?

סחאר דאוד: יש כאלה נשים, אך השאלה היא האם אגף לשירות נערות הוא האגף שצריך לממן את הפעילות הזו, על חשבון פרוייקטים חיוניים ונחוצים לאוכלוסיית הנשים המוכות.

זאב שטיגליץ: המקלט ממלא את אותם צרכים שדורשת אוכלוסיית הנשים הנמצאת במקלט שלך.

סחאר דאוד: המקלט שלנו שייך לעמותה שיש לה אידיאולוגיה, ערכים ואמונות, ולפי זה המקלט שלנו עובד.

סחאר דאוד: אני לא יודעת אם המקלט של "לב אחים" מנוטרל מהאידיאולוגיה של העמותה.

יעל דיין: יש כאן איזשהו הסדר שלא מקובל עלי.

יעל דיין: המצוד הזה אחרי נשים הנשואות לערבים, כדי להחזיר אותן ליהדות, לא מקובל עלי.

יעל דיין: לא מחזירים אותן לחיים רגילים, אלא לחיים עם מחויבויות.

זאב שטיגליץ: זה לא נכון.

זאב שטיגליץ: אני מוכן לתת לך לבחון את המקרה.

יעל דיין: הנושא הזה הוא נושא ציבורי, השייך להשקפת עולם.

יעל דיין: פעולות העמותה לא צריכות להיות שייכות לפעילות במקלט לנשים מוכות.

יעל דיין: אני מניחה כי גם למקלט יש כיוון אחר, אחרת לא היו שולחים אליו נשים דתיות.

יעל דיין: אין ספק שכל מקלט הוא בעל אידיאולוגיה מסוימת, אך זה במסגרת עזרה לנשים הנתונות לאלימות ולא יותר.

יעל דיין: אני חשבתי כי ראוי לשנות את השם "לב לאחים" ל"לב לאחיות".

זאב שטיגליץ: כאשר יש ילדים וילדות בבית האם את אומרת ילדות?

יעל דיין: מדובר על מקלט לנשים מוכות.

יעל דיין: לא מדובר על מקלט לגברים ולנשים.

יעל דיין: אנו עוברים לדיווח ממקלט "בת מלך".

אסתי: המקלט שלנו מיועד לנשים דתיות מכל גווני הקשת הדתית.

אסתי: בדרך כלל המקלט בתפוסה של 100%, אלא אם כן אנו קולטים שתי נשים עם שישה ילדים, אז אנו קולטים אישה אחת פחות כדי שיהיה לנו מספיק מקום.

אסתי: יש לנו בעיה חמורה של מקום.

אסתי: אנו מבקשים כבר הרבה זמן מהמשרד לפתוח מקלט דתי נוסף.

אסתי: בינתיים פתחנו דירת מעבר בסיוע משרד העבודה והרווחה, כדי לאפשר לנשים שלא נמצאות בסכנה ממשית פיזית לשהות שם.

אסתי: אנו גם כן מקבלים סיוע של 100% ממשרד העבודה והרווחה, אך זה מספיק ל80%- מהצרכים שלנו.

אסתי: החינוך לילדים במגזר החרדי עולה הרבה מאוד כסף.

אסתי: כל מיני דברים קטנים הקשורים לדת כמו שמירה על כשרות, עולים גם הם הרבה מאוד כסף.

איילת לזרוב: המקלט שלנו עובד בשיתוף פעולה עם הקהילה, אוניברסיטה, עמותות שונות, כמו העמותה לקידום הקהילה האתיופית העוזרת לנו בתרגום.

איילת לזרוב: יש לנו פרוייקטים משותפים עם אוניברסיטת בן גוריון, כמו פר"ח ושח"ק שזהו שירות חברתי- קהילתי לעולים חדשים העוזר לילדים בכל מה שקשור ללימודים.

איילת לזרוב: ישנו פרוייקט נוסף של מעורבות חברתית, שעוזר לנו בלימוד הנשים והילדים מחשבים.

איילת לזרוב: אנו מקיימים גם פרוייקט הקשור לליווי נשים היוצאות ממקלט.

איילת לזרוב: מסל"ן מלווה את הנשים הנמצאות בקהילה כל הזמן, ובנוסף אנו משלבים פרוייקט נוסף שילווה את הנשים על מנת שתוכלנה להיעזר בו.

איילת לזרוב: יש לנו קשרים עם הקהילה ברמה של לשכות הרווחה כדי שיהיה שיתוף פעולה ברמה של הטיפול.

איילת לזרוב: מסל"ן מגייסת כספים רבים מתרומות, עבור טיפול וציוד נשים שעוזבות את המקלט.

איילת לזרוב: אנחנו כרגע נמצאים בשלבי הצטיידות של דירת המעבר.

איילת לזרוב: הדירה עתידה לקלוט שתי משפחות.

לימור זיו: המקלט לנערות נפתח בסוף אפריל.

לימור זיו: בהתחלה לא היינו בתפוסה מלאה, אך בחודשיים האחרונים אנו נמצאים בתפוסה מלאה, ובנוסף ישנה רשימת המתנה של שתיים עשרה בנות.

לימור זיו: היום המקלט מכיל שמונה נערות, אך אנו נערכים לקליטה של שתי נערות נוספות החל מחודש מרץ.

לימור זיו: שינוי זה מצריך שינויים ארגוניים בתוך המקלט מבחינת כוח אדם.

לימור זיו: הבעיה היחידה שאנו מתמודדים איתה כעת, היא הבעיה של מחסור במסגרות רצף לנערות במצוקה.

לימור זיו: הרבה נערות נשארות אלינו, כיוון שאין לאן לשלוח אותן.

לימור זיו: הרבה פעמים בלית ברירה הן חוזרות הביתה, למרות שאנחנו סבורים שהן זקוקות למסגרות אחרות.

לימור זיו: יש לנו בעיה נוספת של צפיפות בתוך המקלט, הקושי הוא גדול בנושא הזה.

לימור זיו: אני רוצה לציין, כי העמותה תומכת מאוד בפעילות שלנו, עזרה לנו בכל מה שהזדקקנו לו גם בתקופות בהן התפוסה לא היתה מלאה.

לימור זיו: כמו כן קיבלנו מענה בכל מה שקשור בתגבור כוח אדם.

יעל דיין: האם האחוז הגבוה של נערות מחבר העמים מכלל הנשים שנמצאות אצלכם הוא קבוע?

לימור זיו: זהו איננו מספר קבוע, אלו דברים שמשתנים.

יעל דיין: האם כל הנערות מהדרום?

לימור זיו: עד תחילת דצמבר קלטנו נערות רק מהדרום, אך מאז ש"בית רות" נסגר אנו קולטים נערות מכל הארץ.

יעל דיין: אנחנו נעבור כעת לדון בנושא ההפרטה, ונשמע הצהרת כוונות של משרד העבודה והרווחה.

יעל דיין: אנו רושמים את זה לסדר היום שלנו ולידיעתנו להמשך טיפול.

מנחם וגשל: אני קודם אתייחס לדברים שנאמרו עד כה.

מנחם וגשל: אנו מקבלים פניות רבות בנושא הזה.

מנחם וגשל: הרבה פעמים אנו מסכימים עם הדברים, אך לא תמיד מסתייע בידנו לבצע אותם.

מנחם וגשל: חלק לא מבוטל מהדברים עלו כאן היום, אך חלק מהנושאים לא עלו, כמו הנושא של ילדים במקלטים.

מנחם וגשל: היום אנו מנסים לבצע מהלך של תקצוב המקלטים באופן שונה ולא על פי המודל של אישה ושני ילדים.

יעל דיין: לא הספקנו לדבר על ההוסטל לגברים מכים שהיה על סדר היום, וכן לא דברנו על מרכזי סיוע באופן כללי.

יעל דיין: אני מקווה כי אנו נדון בנושאים האלו בישיבות הבאות.

מנחם וגשל: בנוגע לנושא המכרזים, אני מזהה חשש גדול מאוד מהמהלך.

מנחם וגשל: צריך לומר כי הפעולה הזו היא לא מתוך הבחירה שלנו.

מנחם וגשל: ישנו חוק מכרזים.

מנחם וגשל: חה"כ יעל דיין התערבה בעניין הזה פעמיים במשך השנתיים האחרונות, התערבות מאוד אינטנסיבית.

יעל דיין: השגתי רק דחיות.

מנחם וגשל: בעקבות ההתערבות שלך הצלחנו להשיג שיחה עם מני מזוז, וזאת כיוון שאת עמדת על זה שאת מעונינת לקבל חוות דעת מהדרג הכי גבוה.

מנחם וגשל: אני חושב כי ישנה מהומה גדולה סביב הנושא, וצריך לראות אם יש בה בכלל הצדקה.

מנחם וגשל: אני רוצה לומר, כי אני אומר את דעתנו, אך יש הרבה כוחות אחרים המנסים לפעול אחרת.

מנחם וגשל: לפי דעתי, הדעה שבסופו של דבר תתקבל היא הדעה של משרד העבודה והרווחה.

מנחם וגשל: אין במכרז הזה תחרות על המחיר.

מנחם וגשל: הפחד הגדול שהיה שתהיה תחרות על מחיר בעקבותיה יבואו גורמים של הלבנת הון ויזכו במכרז, כבר אינו קיים.

מנחם וגשל: אנחנו קובעים את התעריף ואת הסטנדרטים.

מנחם וגשל: צריך לקחת בחשבון גם את העובדה שאנו ערניים לעובדה שיש כאן גופים שצברו הרבה מאוד ידע וניסיון שהם גורמים עיקריים במכרז מבחינת סיכויי הזכייה.

מנחם וגשל: בנייר שאירית כתבה, עולה הטענה כי המקלטים שצריכים להשלים את ה25%- מעלות המקלט, לא משלימים 25%, אלא 50%, מפני שהם משלימים את 100% עלות, ומוסיפים עוד כסף כדי להעלות את הסטנדרט האידיאולוגי.

מנחם וגשל: אנו בהחלט שוקלים להכניס לתוך המכרז את האלמנט של הקצאה נוספת, מעבר ל-100%.

מנחם וגשל: כל גוף שירצה לתת אלמנטים יתרים, על פי סטנדרטים שייקבעו, יקבלו ניקוד נוסף.

מנחם וגשל: הדבר הזה מבטיח את העמותות האידיאולוגיות לעומת גופים שהם אינטרסנטים, שהדבר היחידי בו הם מעונינים הוא להרוויח ולהלבין הון.

מנחם וגשל: כאשר המדינה מממנת 100% יש לה חובות המוחלות על פי החוק.

מנחם וגשל: הקריטריונים שיילקחו בחשבון במכרזים, הם ניסיון, ידע, גופים בעלי מיומנות ורצון להשקיע באוכלוסייה הזו.

מנחם וגשל: אני לא רואה הרבה גופים היכולים להיכנס לתחרויות ביניהם.

מנחם וגשל: גם את העניין של ההשקעה הנוספת הגבלנו, כיוון שגם פה יכול להיות עיוות מסוים.

מנחם וגשל: אתם צריכים להבין כי בסופו של דבר המכרז יתפרסם והזכייה תהיה על פי שכלול של כל האלמנטים יחד, ולא בחינה של כל נתון בנפרד.

יעל דיין: מהו לוח הזמנים?

מנחם וגשל: אנחנו היינו צריכים להתחיל לפעול לפני שנה, אך קיבלנו את הבקשה שלך לדחייה.

מנחם וגשל: כרגע אנחנו סיימנו לנסח את המכרז, הוא עבר ייעוץ משפטי, והוא צריך לעבור הליך נוסף של הסכמה מוועדת מכרזים.

סחאר דאוד: זה שונה ממה שהיה?

מנחם וגשל: באופן כללי זה דומה למה שהיה.

מנחם וגשל: בתוך המכרז יהיו אלמנטים להם נדרשת רגישות מיוחדת.

מנחם וגשל: אסור על פי חוק לכתוב כי מקלט לנשים ערביות ינוהל על ידי עמותה ערבית.

מנחם וגשל: ישנם שני פטורים גדולים.

מנחם וגשל: הפטור האחד הוא 50% והשני הוא כאשר ישנה פעולה ייחודית שרוצים לעשות עליה ניסוי.

מנחם וגשל: על פטור צריכה להיות חתימה מיוחדת של שר האוצר.

סחאר דאוד: האם במכרז ניתן להתגבר על הבעיה של כוונת רווח?

מנחם וגשל: לא ניתן היום להכניס את האלמנט הזה.

מנחם וגשל: לא ניתן לציין כי גופים פרטיים לא יוכלו לגשת למכרז.

מנחם וגשל: ישנם מספיק אלמנטים במכרז, אשר יהיו יקרים מאוד לגוף פרטי, ואז הוא יוכל ליפול.

מנחם וגשל: לפי החוק, ניתן לפרסם מכרז פעם בשנה, אך לא זו הפרקטיקה.

מנחם וגשל: הפרקטיקה היא שגוף שזוכה במכרז יפעיל את המקלט לפחות שלוש שנים.

יעל דיין: אנו מבינים כי אין דרך לקבל מימון של 100% מבלי לעמוד בתנאי מכרז.

יעל דיין: שקלו את העניין מכל מיני היבטים.

יעל דיין: אני מאמינה כי הניסיון המצטבר כאן בסופו של דבר בזמן המכרזים וההפרטה, יגרום לעמותות לעבוד יחד.

יעל דיין: יש חלוקה הקיימת היום ואני מניחה כי ברובה היא תישמר.

יעל דיין: אותם גופים העובדים בשיתוף פעולה ייגשו למכרז ויזכו.

יעל דיין: אני לא רואה כאן מהפכות.

יעל דיין: ניתן למצוא בשינוי הזה דברים חיוביים.

יעל דיין: תעזרו אחד לשני כדי שהטובים יזכו במכרזים.

מנחם וגשל: אני רוצה לומר, כי כל היושבים כאן פנו אלי בתלונות על התפתחויות שלא היו בהן סטנדרטים ושקיפות.

מנחם וגשל: תפקיד המכרז הוא לענות על שתי הבעיות הללו.

יעל דיין: תודה רבה, הישיבה נעולה.