הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 148, 2001-09-11 13:05

יעל דיין: הנושא הבא על סדר היום הוא: הצעת חוק מניעת הטרדה מאיימת.

יעל דיין: יש לפנינו חוק שהוא רב סעיפים, שנדון בהרחבה מכל כיוון אפשרי.

יעל דיין: אנחנו מציגים כאן לקריאה שניה ושלישית את הנוסח האחרון שגם לגביו יש הערות לגבי שינויים שנעשו, שמופיעים כאן כבר בצורה המתוקנת.

יעל דיין: כפי שעשינו בשלב הזה בחוקים אחרים, אני לא פותחת עכשיו דיונים מהותיים אלא נשמע ממשרד המשפטים את ההערות, בעיקר לגבי שינויים שנעשו תוך כדי התייעצויות טלפוניות, והם מופיעים בנוסח.

יעל דיין: הבאתי במליאה את כל הפסיקות שפונות למחוקק ומבקשות להגדיר את העבירה הזאת, כולל השופטת סביונה רוט-לוי, שמאד הצטערה שירדנו מהקטע הפלילי.

יעל דיין: היא חשבה שהחוק הזה, גם אם הוא ראוי, הוא ראוי לחיזוקים שיהיו יותר תואמים את העבירה כפי שהיא מתבצעת בשטח.

יעל דיין: אנחנו עדיין משאירים כאן הרבה מאד לבתי המשפט ולהערכה שלהם וכשה

יעל דיין: חוק יעבור אני אפנה להנהלת בתי המשפט ולנשיא בית המשפט העליון, כמו שעשינו עם חוק מניעת הטרדה מינית, לקיים השתלמויות מתאימות כדי להחדיר את העניין בעיקר במערכת השיפוטית.

יעל דיין: בידיה נתונה הפעלת החוק הזה והחדרת המודעות לציבור שקיימת כאן בכלל עבירה וההבדל הדק בין סתם לנדנד למישהו לבין להוות איום על שלוות חייהם.

יעל דיין: מאחר וזאת ישיבה אחרונה בפגרה אני רוצה להגיד לכולכם שנה טובה ובמסגרת המחילה הכללית ויום הכיפורים אני מקווה שאף אחד מכם או מכן לא לוקח אישית את חילוקי הדיעות שיש לנו, את ההתנצחויות ואת חוסר הסבלנות שלי.

יעל דיין: הדברים האלה מאד טעונים ועמוסים ובין אם זה ייצוג של המשרדים או ייצוג אחר, כל אחד בא מנקודת המבט שלו ואני מאד מקווה שאני משכילה לייצג בכל זאת את ציבור הנשים הנפגע בשני החוקים האחרונים שנמצאים כאן לדיון.

יעל דיין: לא נקרא את כל הסעיפים אבל לכולכם יש את נוסח החוק.

יעל דיין: ענת אסיף והלית יאמרו כמה מילים ואני אצביע לפי סעיפים עם תיקונים מתבקשים.

עו"ד ענת אסיף: אני אנסה לעמוד בקצרה על כמה שינויים שיש בנוסח שמונח לפניכם, שהציע משרד המשפטים, לעומת הנוסח הכחול שעבר בקריאה ראשונה.

עו"ד ענת אסיף: ראשית לגבי ההגדרה של הטרדה מאיימת בסעיף 2א.

עו"ד ענת אסיף: בנוסח הכחול היתה אבחנה בין הטרדה שנעשתה באופן חוזר ונשנה לבין הטרדה שנעשתה לראשונה, אבל בנסיבות מסוימות, כאשר ההנחה היתה שבאופן חוזר ונשנה כשלעצמו מקים את הנסיבות שנמצאות במפורש בחלופה השניה, ואנחנו חשבנו שלמען הדיוק, עד כמה שאפשר לדייק בניסוח תופעה כל כך מסובכת, שיהיה נכון לא לעשות את האבחנה ולומר שהטרדה מאיימת היא הטרדתו של אדם בידי אחר בכל דרך שהיא, או נקיטת איומים כלפיו, בנסיבות הנותנות בסיס סביר להניח כי המטריד או המאיים עלול לשוב ולפגוע.

עו"ד ענת אסיף: כלומר, גם אם האישה באה בפעם הראשונה וגם אם היא באה אחרי פעמיים או שלוש, מה שחשוב זה התחזית של ההידרדרות וההמשך של הנושא.

יעל דיין: אלמנט ההישנות מופיע כאן בדרגת הסבירות של ההישנות ולא כקביעת עובדה, דבר ששונה מהטרדה מינית, שם אנחנו קובעים את הצורך במעשה חוזר ונשנה.

מרים שכטר: למה איחדתם?

עו"ד ענת אסיף: כשניסיתי לקרוא את זה בעיניים של אדם רגיל, שלא בקיא בתופעה של הטרדה מאיימת, הטרדה באופן חוזר ונשנה היא המון דברים שבכלל לא היתה כוונה לגעת בהם בסטוקינג ויכול להיות שהם בכל זאת ייכנסו לסטוקינג, אבל פחדנו מניצול לרעה של החוק הזה.

עו"ד ענת אסיף: לדוגמה, לקבל צווים נגד מי ששולח פרסומות באי-מייל, דבר שלא נעשה במטרה להטרדה אישית וזה לא רלוונטי.

עו"ד ענת אסיף: חששנו שהחוק הזה יזדהם מכל מיני מקרים שהם לא לעניין ובכל זאת עדיין ההטרדה מאד רחבה: "עלול לשוב ולפגוע בשלוות חיים, בפרטיות או בחירות" – מי שמאד יתאמץ יוכל להכניס להגדרה הזאת גם את הדואר שמציק לו, אבל אנחנו מקווים שכך זה יותר שלם, יותר מתקרב למטרת החוק.

יעל דיין: שם החוק ברור ואני רוצה להצביע על סעיף 1.

יעל דיין: בעד סעיף 1 – רוב

יעל דיין: נמנעים – אין

יעל דיין: סעיף 1 מאושר.

ענת מאור: הביטוי "בשלוות חייו" הוא ביטוי שכיח בחקיקה?

עו"ד ענת אסיף: לא, הוא תוספת.

יעל דיין: הוא בעצם תרגום מחוקים אחרים וגם בפסיקה זה מופיע.

יעל דיין: אנחנו לא יכולים להגיד שגרת חייו והמושגים הקיימים היום לא ניתנים ליישום ביחס לחוק הזה.

יעל דיין: זה ביטוי חדש.

חן נרדי: מכיוון שאתם עוברים על כל סעיף, הנושא שלנו לא נמצא בסעיפים אלא בדברי ההסבר לחוק ולכן אני פוחד שלא יגיעו אליהם.

עו"ד ענת אסיף: אין דברי הסבר בקריאה שניה ושלישית.

חן נרדי: זאת אומרת שהמסמך שלנו לא רלוונטי לדיון הזה?

יעל דיין: המסמך שלכם רלוונטי אם יש לכם התייחסות לסעיפי החוק.

יעל דיין: המסמך שלכם יהיה מאד רלוונטי כשניגש לסיום החקיקה ולמערכה ציבורית כדי לקבל את התמיכה המלאה בעקרונות שמופיעים כאן.

חן נרדי: בדקתי עם עורכת הדין דנה סבוראי ושאלתי מה המשמעות המשפטית של דברי ההסבר.

יעל דיין: בקריאה ראשונה יש משמעות רבה מאד.

חן נרדי: אם אין משמעות לדברים שלנו היום בדיון ולא תינתן לנו אפשרות להביע את דעתנו, אף אחד לא אמר לנו את זה וזה חבל.

יעל דיין: הייתם בשלבים קודמים.

ענת מאור: זה כבר לא יבוא לידי ביטוי בחקיקה עצמה.

יעל דיין: זה לא יהיה ברשומות.

חן נרדי: האם דברי ההסבר רלוונטים לשופט או מי שיטפל בחוק הזה, מבחינת הפרשנות?

חן נרדי: איפה זה ידון?

הלית ברק: אני מסכימה בהחלט עם הדיעה שלדברי ההסבר יש משמעות ושופטים בהחלט נעזרים בהם, במיוחד בחקיקה חדשה, על מנת להבין את כוונת המחוקק.

הלית ברק: במקרים סבוכים הם אפילו הולכים ובודקים את הפרוטוקול כדי לדעת מה נאמר בדיוני הוועדה.

הלית ברק: לצערי, במצב הנוכחי אנחנו עומדים לגשת לקריאה שניה ושלישית ואין דברי הסבר שמצורפים להצעת החוק.

הלית ברק: החוק מונח כפי שהוא, נוסח החוק נטו בלי הסברים או תוספות.

הלית ברק: אם ברצונכם להביע את דעתכם על מנת שזה יהווה משקל כלשהו בעתיד, הדבר אפשרי בוודאי וזה יהיה חלק מהפרוטוקול, אבל לא ניתן בשלב זה לשנות את דברי ההסבר.

חן נרדי: אני מודה לכם שהסכמתם שנבוא לדיון היום שניים, גבר ואישה, כי יש לעניין הזה נקודת מבט נשית וגברית ורצינו להביע את זה.

יעל דיין: אם ההתייחסות שלכם כללית, היא נרשמת בפרוטוקול.

חן נרדי: יש פה עניין כאוב מבחינתנו, שרצינו להביע אותו גם בכתב ושקולנו יישמע.

ענת מאור: לצערי אני נאלצת לעזוב, אבל אני רוצה לומר שנה טובה לכולם ולברך על קידום החוק הזה.

ענת מאור: אני רואה בו בשורה מאד חשובה.

ענת מאור: אני מברכת את נעמ"ת שהיו האימהות המייסדות של החוק הזה גם לחברת הכנסת דיין וגם לי, ושלא נזדקק לו.

יעל דיין: אני מצביעה על סעיף 2 על סעיפיו, א, ב ו-ג.

יעל דיין: בעד סעיף 2 – רוב

יעל דיין: נמנעים – אין

יעל דיין: סעיף 2 מאושר.

עו"ד ענת אסיף: סעיף 3 – יש כאן הגדרה שאומרת איזה בתי משפט יוכלו להוציא צווי מניעת הטרדה מאיימת והצעתנו היא שבית המשפט לנוער יוכל להוציא צווים כאלה רק אם ממילא הוא דן בעניינו של אותו קטין ולא להוסיף עוד סמכות לבית המשפט לנוער שאין לו.

עו"ד ענת אסיף: לכן הצענו שבפסקה 2"לעניין פוגע או נפגע שהוא קטין ושבית משפט לנוער דן בעניינו לפי חוק הנוער – טיפול והשגחה – גם בית משפט לנוער".

עו"ד גלי עציון: דיברנו על כך שאפשר יהיה במסגרת גזר דין ונכון שרוב רובם של המקרים יהיו בבית משפט השלום, אבל אולי כדאי כן להוסיף חלופה שתדבר על בית משפט שדן בתיק הפלילי שנפתח בעקבות האירועים של ההטרדה המאיימת.

עו"ד ענת אסיף: זה לא היה גם בנוסח הכחול.

עו"ד גלי עציון: כשהחליטו להוציא את זה, דיברנו על כך שלא יצטרכו אחרי גזר הדין לרוץ לבית משפט, כלומר לפתוח הליך אחר, אלא במסגרת אותו הליך.

יעל דיין: דיברנו על האפשרות של בית המשפט המחוזי להוציא צווים כאשר זה חלק מהדיון הפלילי.

עו"ד גלי עציון: גם בית משפט השלום לא בא לידי ביטוי בחוק, למרות שיש לו סמכות כבית משפט השלום, אבל זה במסגרת הליך רגיל ולא במסגרת התיק הפלילי.

עו"ד גלי עציון: אני חושבת שזה יכול לעזור ולייעל.

עו"ד ענת אסיף: בגלל שזה לא הופיע בנוסח הכחול לא יהיה מאד פשוט לנסח על איזה עבירות אנחנו מדברים.

עו"ד גלי עציון: עבירות שעניינן הטרדה ולא כל עבירה.

יעל דיין: זה כבר לאחר מעשה.

עו"ד ענת אסיף: אם זה נדון בבית משפט השלום אין בעיה כי במעמד ההרשעה אפשר להגיש את הבקשה וזה עניין פרודצורלי.

עו"ד ענת אסיף: אני צריכה לבדוק את זה.

יעל דיין: מדובר באחוז אפסי מהמקרים.

יעל דיין: אני יכולה להסתכל בפסיקה הקיימת, שמזכירה את הסטוקינג, שזאת פסיקה של המחוזי.

יעל דיין: אני חושבת שיש להם סמכות.

עו"ד גלי עציון: אם את קובעת במפורש שזה בית משפט השלום, אין להם סמכות.

עו"ד גלי עציון: אני לא בטוחה שבהגדרה של סדרי דין לא צריך להיות כתוב בצורה ספציפית שבית המשפט שדן בעניין הפלילי יכול להכריע, כמו בעניין קנס, שבית המשפט יכול לפסוק קנס לנפגע בתוך גזר הדין בלי שיצטרכו לפתוח את הכל מההתחלה.

יעל דיין: לא יכולה להיות פניה במקביל להוצאת צו?

סנ"צ נורית זיו: אני לא רואה איך הנוסח הזה לא מאפשר תוך כדי ההליך הפלילי.

הלית ברק: הוא במפורש כן מאפשר.

הלית ברק: יש לנו סעיף מפורש שאומר שאין מניעה באותו פורום.

עו"ד ענת אסיף: אם אישה מגישה בקשה לצו הגנה, אף אחד לא מבטיח לה שזה יגיע בדיוק לאותו דיון של ההליך הפלילי.

עו"ד ענת אסיף: גם באלימות במשפחה אין את זה.

סנ"צ נורית זיו: אם מוציאים צו הגנה בבית דין לענייני משפחה, יש הרכב אחר ושופט אחר.

עו"ד אדי וייס: זה הליך אזרחי ולא דנים בבקשה להליך אזרחי.

סנ"צ נורית זיו: צו הגנה בבית דין לענייני משפחה הוא צו הגנה.

עו"ד אדי וייס: זה הליך אזרחי.

עו"ד אדי וייס: בית משפט שדן בפלילים לא ידון בבקשה אזרחית תוך כדי.

עו"ד אדי וייס: אפשר במקביל.

יעל דיין: תוך כדי ההליך הפלילי שום דבר לא מונע בפני הנפגעת מלפתוח בהליך אזרחי.

יעל דיין: הצו יוצא הרבה יותר מהר מאשר ההתמשכות של ההליך הפלילי.

רס"ן רוני פנחס: אחד מהתנאים לשחרור במהלך ההליך הפלילי הוא גם התרחקות של הנאשם מהנפגע.

עו"ד ענת אסיף: אם משחררים אותו בערובה.

רס"ן רוני פנחס: בדרך כלל מדובר באנשים שמסתובבים חופשי ולפיכך אם מתקיים הליך פלילי, בית המשפט כן מוסמך ויש לו היכולת לדון בעניינים כאלה.

עו"ד ענת אסיף: אלא אם אין עילת מעצר.

סנ"צ נורית זיו: אתה מדבר במסגרת צו מעצר?

רס"ן רוני פנחס: לא, לאו דווקא במסגרת צו מעצר אלא גם אם אין עילת מעצר.

סנ"צ נורית זיו: אם אין עילת מעצר, זה לא יגיע לבית המשפט.

סנ"צ נורית זיו: אם יש עילת מעצר, הסמכות של בית המשפט על פי כל חוק פלילי היא לתת כל צו לרבות הרחקה למשך זמן שאינו מוגדר, כך שהוא אפילו לא צריך את החוק הזה, במסגרת ההליכים הפליליים.

סנ"צ נורית זיו: אני חושבת שהכוונה למקרה אחר, כאשר בית המשפט מרשיע, לאחר ההרשעה או אחרי גזר דין לא יכול בית המשפט לומר לאותו אדם: תתרחק.

סנ"צ נורית זיו: מבחינה זאת ההליך הסתיים ולבית המשפט אין סמכות לומר את זה, כי על פי החוק, אחרי שניתן גזר הדין, האדם משוחרר לנפשו.

סנ"צ נורית זיו: לכן אני חושבת שהכוונה בחוק היא שבית המשפט, לאחר שהרשיע, יאמר לאותו אדם: במשך זמן מסוים אל תתקרב.

עו"ד ענת אסיף: זאת לא סמכות עצמאית אלא לדון בבקשה.

סנ"צ נורית זיו: זה יהיה חריג כי בכל מקרה לבית המשפט הפלילי אין סמכות, אחרי שהוא הרשיע, לומר לאדם מה לעשות.

עו"ד ענת אסיף: חוץ מפיצויים.

סנ"צ נורית זיו: נכון, אבל בכל עבירה שהיא אין לבית המשפט סמכות לומר לאדם להתרחק ולא ליצור קשר לאחר שהסתיים ההליך הפלילי.

יעל דיין: אני משאירה את זה כפי שזה עומד עכשיו, כל עוד אני סמוכה ובטוחה שההיפך כן נכון, כלומר יש הליך פלילי.

יעל דיין: אני גם מאשרת את העניין של קטין בבית משפט לנוער ומצביעה על סעיף 3 – הגדרות.

יעל דיין: בעד סעיף 3 – רוב

יעל דיין: נמנעים – אין

יעל דיין: סעיף 3 מאושר.

עו"ד ענת אסיף: בסעיף 5 יש רשימה של סעדים אפשריים או של צווים אפשריים, שבית משפט יכול להוציא, פסקאות 1 עד 6, כאשר לדעתנו שתי הפסקאות האחרונות – צו של הימצאות במרחק מסוים מדירה, רכב, מקום עבודה, מקום לימודים או מקום אחר וצו שאוסר על אחזקת נשק, כמובן כאשר ההנחה היא שאדם מחזיק את הנשק כדין, הם שני צווים שבאופן אבסולוטי יותר חמורים מארבעת הצווים הראשונים שאומרים לאדם: תפסיק את הפעולה הבלתי לגיטימית שאתה עושה כלפי הנפגע, בעוד צווים 5 ו-6 מטילים עליו מיגבלות יותר חמורות של חופש תנועה, שזאת זכות יסודית ומוכרת במדינת ישראל ושל אחזקת נשק, שלעיתים דרוש לו לצורך עבודתו ושיש כנראה סיבה לאחזקה זו.

עו"ד ענת אסיף: אנחנו מציעים לעשות פיצול בסמכות בית המשפט לתת צווים באופן הבא: כאשר מדובר בהטרדה מאיימת, ומבלי להמעיט בערכה אני אקרא לה לצורך העניין סתם, בית המשפט יוכל להורות רק צווים 1 עד 4 וגם את המילה "רק" אני אומרת בהסתייגות כי בהחלט מדובר בלומר לו: תפסיק את המעשה שעכשיו אתה עושה, תפסיק לחכות לה מחוץ לבית או תפסיק לעמוד לה מחוץ לבית וכו' וכו', כאשר את הצווים החמורים יותר, 5 ו-6 אנחנו רוצים לאפשר בשלושה מקרים: 1.

עו"ד ענת אסיף: כאשר יש הטרדה מאיימת אבל בנסיבות בהן יש חשש לפגיעה ממשית בשלוות חייו של אדם אחר – זה בעצם הסטוקינג הכי קלאסי, שבו כן אפשר יהיה לתת צווים חמורים.

עו"ד ענת אסיף: שני המקרים האחרים הם כאשר אותו אדם מהווה סכנה גופנית ממשית או כשהוא עלול לבצע עבירת מין או כשסמוך לפני הגשת הבקשה הוא פגע בגופו, ביצע בו עבירת מין או כלא אותו שלא כדין.

יעל דיין: השאלה היא מה קיים היום במתן צווים.

עו"ד ענת אסיף: בחוק למניעת אלימות במשפחה העילות להוצאת צו הרבה יותר מצומצמות.

עו"ד ענת אסיף: אין שם תופעה של הטרדה מאיימת שכוללת בתוכה כמעט כל הטרדה, שיש בה איזושהי פגיעה בפרטיות.

עו"ד ענת אסיף: שם מדובר על שלוש עילות מאד ספציפיות: "בסמוך לפני הגשת נהג באלימות בבן משפחתו, התנהגות הנותנת סביר בסיס להוכיח כי הוא מהווה סכנה גופנית ממשית והתעללות נפשית מתמשכת או התנהגות באופן שאינו מאפשר ניהול סביר ותקין של חייו".

עו"ד ענת אסיף: אלה מקרים שנכנסים כולם אצלנו לאפשרות להוציא צווים מחמירים אבל אצלנו, בגלל הגדרת התופעה, יש עוד מקרים שאני נזהרת מלקרוא להם קלים.

עו"ד ענת אסיף: אלה מקרים של הטרדה שעלולה לפגוע בפרטיות או בחירות נטו, בלי פגיעה בשלוות החיים ובוודאי בלי סיכון הגוף.

עו"ד ענת אסיף: רק על המקרים האלה אנחנו חושבים שמספיק שבית המשפט יוכל להגיד לו להפסיק את הפעולה.

דליה נקר: מנקודת מבט של אישה כלפי גבר, אני יכולה להפר סדרי ראיה של בעלי לשעבר ובזה אני מפרה לו מאד את שלוות החיים ואת חירותו ואת הזכות שלו להורות.

דליה נקר: האם זה נכלל בצווים?

עו"ד גלי עציון: זאת הפרת פסק דין.

חן נרדי: אם האישה אומרת לגבר: אתה לא תראה יותר את הילדים שלך, אם לא תעשה כך וכך אני אהרוס אותך, אני אנשל אותך, אם תמשיך כך אני מדווחת שהכית אותי, האם כל אלה נכנסים להטרדה?

יעל דיין: זה איום, זה חמור, זה פלילי.

עו"ד ענת אסיף: כמו שאתה מתאר את זה, זה בהחלט איום שעלול לשוב ולפגוע בשלוות החיים.

חן נרדי: אם כך זה יכול להיכנס להגדרה.

יעל דיין: זאת לא הטרדה מאיימת.

יעל דיין: הטרדה מאיימת זה פקניק לעומת מה שאתה מתאר.

חן נרדי: אני אספר שאתה אימפוטנט – זאת הטרדה מאיימת?

דוברת: לא, זאת פגיעה בשם הטוב.

חן נרדי: כתנועה שמנהלת קו מצוקה לגברים פונים אלינו ועולים הרבה פעמים איומים והטרדות כגון: אני עכשיו אצעק כדי שהשכנים כולם ישמעו איזה מין אדם אתה וכו' וכו'.

חן נרדי: האם החוק הזה נותן שיוויון לנשים ולגברים ולא משאיר את המצב שבו הגברים מוגדרים תמיד כתוקפנים והנשים כקורבנות?

עו"ד גלי עציון: כל מי שייכנס להגדרה ולא משנה אם זה גבר או אישה.

חן נרדי: גברים הם קורבנות להטרדה מאיימת.

יעל דיין: הנושא הטרדה מאיימת אינו דומה להטרדה מינית.

יעל דיין: זה יכול להיות נטול מין וזה יכול להיות בין גברים לגברים ונשים לנשים ולילדים וגם לא לסוגים אחרים של איומים – סחיטה באיומים, לשון הרע וכו'.

יעל דיין: מה שמאפיין את הצעת החוק הוא האובססיביות של הקשר הבלתי פוסק, שהתוצאה שלה יוצרת הטרדה.

יעל דיין: רוב המקרים הם כן בין גברים לנשים סטטיסטית והם קשורים לרכושנות מסוימת.

יעל דיין: זה יכול להיות בין מישהו שמעריץ לבין מושא ההערצה.

יעל דיין: כל התופעה של גרופי'ס שמסתיימת לעיתים ברציחות, מתחילה בהטרדה בלתי פוסקת עם זר פרחים כל יום ועוברת לכתובות ענקיות כגון: חיי בלעדייך אינם חיים.

חן נרדי: או בלעדיך.

יעל דיין: כל מה שאני אומרת חל לגבי נשים וגברים.

חן נרדי: בדברי ההסבר מייחדים את החוק לנשים.

יעל דיין: ממש לא.

יעל דיין: לשון החוק היא תמיד זכר.

יעל דיין: זה נכון.

חן נרדי: אנחנו פה בשביל העניין הזה.

יעל דיין: אני מודיעה לך שהסטטיסטיקה - -

חן נרדי: על סמך מה את מודיעה לי?

חן נרדי: דברי ההסבר מתייחסים רק לנשים.

עו"ד ענת אסיף: דברי ההסבר נמצאים בספר כחול שאף אחד לא מסתכל עליו, אם זה מה שמטריד אותך.

יעל דיין: נקבע סטטיסטית ברוב העבירות או ברוב הדברים שהנפגעות הראשיות הן נשים וכך זה על פי סטטיסטיקה ברוב העולם.

חן נרדי: גברים לא מתלוננים על הטרדה מאיימת.

יעל דיין: אחרי עשר שנים שבהן קיימת הוועדה זה הוויכוח היום?

יעל דיין: ברגע שיש רוב מכריע לנשים, אני דורשת שלשון החוק, שבדרך כלל היא לשון זכר בכל החקיקה, תהיה לשון נקבה.

יעל דיין: גם כשחוקקנו את החוק ליועצת למעמד האישה במועצות המקומיות, זה הופיע בלשון נקבה.

חן נרדי: זה שולל מהשיוויון.

יעל דיין: אני יכולה להגיד שההיפך, שהוא הרוב, שולל משיוויון נשים.

חן נרדי: מדוע שהחוק לא יהיה אוניברסלי?

חן נרדי: דברי ההסבר הם בלשון נקבה.

עו"ד גלי עציון: דברי ההסבר הם דבר משני.

עו"ד גלי עציון: לדברי ההסבר פונים במקרים קשים, כשצריך פרשנות ברורה.

עו"ד גלי עציון: החוק עצמו הוא הכלי הראשון ודברי ההסבר הם הכלי השני.

יעל דיין: והכלי הזה הוא בלשון זכר.

יעל דיין: אני מציעה שתנסה לראות בלשון החוק איזשהו מקום שבו היית רוצה ליצור יתר שיוויוניות.

חן נרדי: הצענו להוריד את דברי ההסבר.

יעל דיין: אין דברי הסבר בחוק.

יעל דיין: הסיכון שהחוק הזה מפלה לרעה גבר מוכה או גבר מוטרד מינית לא קיים במציאות.

חן נרדי: מדוע לא? על מה את מתבססת?

יעל דיין: אתה מניח דברים וזה לא רלוונטי כאן.

עדה פליאל: יש גברים שהולכים ומוציאים צו הגנה בהתאם לחוק למניעת אלימות במשפחה, שהוא כביכול כולו להגנה על נשים.

סנ"צ נורית זיו: יש הטרדה מאיימת כלפי גברים, אבל התוצאה הקטלנית של הטרדה מאיימת, שגורמת לתקיפות מאד מאד חזקות, היא כלפי נשים.

סנ"צ נורית זיו: אנחנו יודעים שקיימת הטרדה מאיימת כלפי גברים והשאלה היא מה התוצאה שלה.

יעל דיין: דברי ההסבר מופיעים ברשומות ולא בחוק.

יעל דיין: אנחנו לפני קריאה שניה ושלישית ואפשר להציע איזשהו ניסוח שמדגיש את זה שהנפגעים עלולים להיות גם גברים.

יעל דיין: אין שום צורך בוועדה הזאת להצעות כלליות, כי הפרוטוקול הזה, חשוב ככל שיהיה, לא עומד מול המילה הכתובה של החוק.

יעל דיין: בוודאי שאין לך סטטיסטיקות שאין לי ועולמית חד משמעית - -

חן נרדי: יש חידושים?

יעל דיין: שיש יותר גברים מנשים?

חן נרדי: לא יותר מנשים אבל יש הרבה מאד גברים שמוטרדים.

יעל דיין: אני מדברת על הרוב המכריע בארץ ובעולם.

יעל דיין: לא מדובר רק בבני זוג אבל יש אי היענות והרגשה שהחיזור לא פועל והחיזור האובססיבי הופך להיות מאני וכל צעד שעושים מעלה את רמת האיום והאובססיה ומדובר באחוזים גבוהים מאד אצל נשים.

יעל דיין: אף אחד לא אומר שזאת נחלת הנשים בלבד, אבל החוקים באים להגן על כולם ואין פחות תביעות של גברים בגלל שהחוק מיועד בעיקרו לנשים.

דליה נקר: בגלל המודעות.

יעל דיין: גבר שנאנס לא מדווח על זה?

יעל דיין: יש לכם בעיה בהסברה כי הרי החוק הוא אחיד לחלוטין.

דליה נקר: מהפעלת קו המצוקה אנחנו עדים למצוקות איומות של גברים, כאשר הם מוטרדים לפעמים על ידי מאהבות לשעבר ומכיוון שהתדמית שלהם כגבר עלולה להיפגע, הם לא מתלוננים.

דליה נקר: אין מספיק מודעות לכך שזה בסדר שגבר יתלונן.

עו"ד גלי עציון: זה לא המקום.

עו"ד גלי עציון: צריך לעשות הסברה.

יעל דיין: אני חוזרת ואומרת שיש עבודה ענקית שצריך לעשות בנושא החינוך והמודעות.

יעל דיין: יש תשלום של מעט גברים שנפגעים על המאצ'ו הנורא שהחברה שלנו לוקה בו וכתוצאה מזה, מישהו שקורה לו דבר איום ונורא, זה לא תואם את התדמית המאצ'ואיסטית הכללית ולכן לא נעים לו, לא בגלל החוק.

חן נרדי: את צודקת והחוק הוא אחד הכלים להעלות את המודעות.

יעל דיין: החוק אחיד בלשונו.

יעל דיין: כשאנחנו אומרים "להגן על אדם" אנחנו לא אומרים להגן על אישה.

עו"ד גלי עציון: זה מנוסח אפילו יותר לכיוון גברים מאשר נשים.

יעל דיין: מטרת החוק ברורה מאד והייתי שמחה אם בחוקים אחרים היו אומרים להגן על האישה.

יעל דיין: המקום היחיד שבו הצלחנו לתת את כבוד האישה גם בתור כבוד האדם הוא חוק שיווי זכויות האישה.

יעל דיין: אנחנו אומרים כאן להגן על אדם ולדעתי זה היה מוריד מהחוק אם היינו כותבים: להגן על גברים ונשים.

עו"ד ענת אסיף: אם יש פגיעה ממשית בשלווה יכול בית המשפט לתת את 5.

יעל דיין: איך הוא יקשר בין הנוכחות המאיימת הקבועה לבין הפרת שלווה?

עו"ד ענת אסיף: בדיוק כמו שאת מתארת.

עו"ד ענת אסיף: את רואה אותו כל יום מחוץ לחלון, זה מטריף אותך ואת מפחדת מזה.

יעל דיין: השאלה אם בית המשפט רואה את זה כך.

עו"ד גלי עציון: זה יכול לגרום לצווים קלים מדי.

סנ"צ נורית זיו: בנהלים המשטרתיים שלנו היה לנו מאד חשוב לכתוב רצף של התנהגויות.

סנ"צ נורית זיו: יכולה אישה להיבהל כאשר הוא עומד מולה פעם אחת או פעם שניה ובכל זאת זה לא יהיה הסטוקינג הזה.

עו"ד ענת אסיף: זה לא שאנחנו לא מאפשרים כלים לבית המשפט.

עו"ד ענת אסיף: בית המשפט יאמר לו: תפסיק עם זה.

עו"ד ענת אסיף: אם אדם יפסיק להטריד בדרך אחת ויילך להטריד בדרך אחרת, נכון שאנחנו מכבידים פה על האישה כי היא צריכה שוב לפנות לבית המשפט, אבל בית המשפט יבין שהאדם מתקדם צעד מבחינת הסיכון והוא יחמיר לצעדים החמורים יותר.

עו"ד גלי עציון: הבעיה היא שלפעמים יש הסלמה מאד מהירה ולא בטוח שתהיה לאישה שהות ללכת ולקבל את הצו השני.

עו"ד גלי עציון: אני מסכימה מאד עם החלוקה שיעל עשתה, מ – 1-5 ו-6 בנפרד.

עו"ד ענת אסיף: הכלים שיש לבית המשפט ב – 1-4 הם בכלל לא מצומצמים.

עו"ד ענת אסיף: הוא יכול לאסור עליו להטריד את הנפגע בכל דרך, לאסור עליו לאיים ולאסור עליו לבלוש ולארוב, אבל הצו של 5 מדבר על הימצאות במרחק מסוים.

עו"ד ענת אסיף: זאת אומרת שהוא קובע לו רדיוס ויכול להיות שבית המשפט יקבע 100 מטר או קילומטר ולכל מקום כגון: מגורים, לימודים או עבודה, הוא יכול לקבוע רדיוס.

רונית צור: זה מפספס את מהות החוק כי מדובר כאן בפעולה אובססיבית.

עו"ד ענת אסיף: לא תמיד.

רונית צור: היכולת לדעת מתי הוא עבר עבירה יותר ברורה כשמדובר על איזור גיאוגרפי.

רונית צור: לסטוקינג יש משמעות נפשית חמורה ביותר והאיום שיעל דיברה עליו הרבה יותר חמור מטלפון שאפשר לנתק.

רונית צור: המסר שלנו רוצה לומר שצריך להתייחס גם לנושא הסטוקינג ולתת הרתעה.

רונית צור: הרי הרבה יותר פשוט להוציא צו הגנה ומרחיקים את האדם מיידית.

עו"ד ענת אסיף: קראתי לכם את העילות מהחוק לאלימות במשפחה והן הרבה יותר מצומצמות.

עו"ד ענת אסיף: הפער ביני לביניכם, כפי שזה מוצג עכשיו, הוא שאתם מסתכלים על תופעת הסטוקינג באב-טיפוסים השונים שלה, אבל ההגדרה כאן רחבה ובאיזונים צריך לזכור שגם לצד השני יש זכויות.

עדה פליאל: בשביל זה יש שופט.

חני שליט: סעיף 3 נותן מענה ובמקרים הקשים יש מקום לתת הגבלה יותר ברורה.

חני שליט: במקרים היותר קלים סעיף 3 מכסה.

הלית ברק: אני מוצאת את עצמי מסכימה עם משרד המשפטים בנקודה הזאת.

הלית ברק: חופש התנועה היא זכות שמעוגנת בחוק יסוד.

הלית ברק: זה דבר שהמחוקק מצא לנכון להעלות וצריך לתת את הדעת על השאלה האם אנחנו מגבילים את זה בחוק בצורה לא מידתית?

הלית ברק: ברור לנו שהתכלית כאן היא ראויה והשאלה היא אם אנחנו לא עושים את זה במידה שעולה על הנדרש.

הלית ברק: נכון שבפועל השופט הוא זה שישקול האם לפניו מקרה חמור יותר ובכל מקרה הוא יוכל להשתמש בשני הצווים החמורים יותר, אבל המחוקק מתווה את דרכו של השופט, מנחה אותו ואומר לו: שים לב, יש כאן מידרג.

הלית ברק: בעיניי צו הרחקה שונה מבחינה חוקתית מארבע האופציות הקודמות כי הוא חריף יותר, הוא פוגע בזכות יסוד ולכן יש מקום להפרדה.

רס"ן רוני פנחס: גם אני מסכים עם משרד המשפטים.

רס"ן רוני פנחס: אי אפשר להתייחס לסעיפים 1-4 כפי שמתייחסים ל-5.

רס"ן רוני פנחס: 1-4 אוסרים עליו לעשות פעולה מסוימת ובסעיף 5 הוא לא מאפשר לו להיכנס לרדיוס מסוים גם אם הוא עובד שם או גר שם.

רס"ן רוני פנחס: פגיעה כזאת תהיה לא מידתית והדרישה להוציא צו הרחקה לפי חוק מניעת הטרדה מאיימת הרבה יותר נרחבת מהאפשרות להוציא צו על פי חוק מניעת אלימות במשפחה.

יעל דיין: זאת כוונת המחוקק.

רס"ן רוני פנחס: דווקא כשנותנים לבית המשפט קריטריונים הוא לא יתעלם מהם, כמו שהיה עם איסור החזקת נשק בחוק למניעת אלימות במשפחה.

רס"ן רוני פנחס: בעוד שלגבי צו הרחקה אכן מוצדק לנקוט בגישה רחבה של חשש לפגיעה בשלוות חייו, לגבי נשק אולי כדאי להוסיף כשיש חשש לסכנה גופנית ממשית.

רס"ן רוני פנחס: האמצעי צריך להיות פרופורציונלי למטרה שאותה רוצים להשיג.

יעל דיין: אני מוכנה לקבל את זה בניסוח הזה אבל אני קצת לא סומכת על בתי המשפט ופוחדת שהם בכלל לא יגעו בצווי ההרחקה הפיזית.

יעל דיין: לדעתי נעסוק כאן בשני מחזורים של צווים, כאשר תהיה בקשה לצו שתיכלול את ארבעת הסעיפים הראשונים ואחר כך תהיה בקשה נוספת לצו הרחקה ממש.

יעל דיין: הפסיקות שיש לנו בנושאים האלה הם מבית המשפט המחוזי והמקרים האלה יילכו לבית משפט השלום ולבית משפט לדיני משפחה בלי שום הכנה לעניין הזה.

יעל דיין: אני שוב חוזרת ואומרת שצריכה להיות הכנה והכשרת שופטים אחרת נעמיס על בתי המשפט שני סבבים, אני בטוחה בזה.

יעל דיין: אם נגיע למצב שבו יש נוכחות פיזית ויש נשק, זה כבר יילך בחבילה ולא יהיה מצב שבו יעשו צו הרחקה ולא ישללו את רשיון הנשק.

עו"ד ענת אסיף: המילה "הטרדה" לא מוגדרת, לא בחוק הזה ולא בחוק הגנת הפרטיות.

עו"ד ענת אסיף: פגיעה בפרטיות היא הטרדה על דרך של בילוש, התחקות, מארב או הטרדה בכל דרך אחרת.

עו"ד ענת אסיף: זה מאד מאד רחב.

עו"ד ענת אסיף: לדעתי אם עינת רוגל, זכרה לברכה, היתה פונה לבית המשפט לפי החוק הזה, היא היתה יכולה להיכנס גם לפסקאות 5 ו-6.

עו"ד גלי עציון: לא במצב הקיים ולא ברמת התודעה הקיימת בבתי המשפט.

עו"ד גלי עציון: החוק הזה יתחיל לתפקד לפני שיש תודעה ואני באמת חוששת שלפעמים לא יהיה זמן לסבב שני.

יעל דיין: אני אצביע על הנוסח המוצע ואני מקווה שמשרד המשפטים יהיה שותף פעיל לדרישות שלי ממערכת המשפט.

יעל דיין: אנחנו נכין את החומר הרלוונטי, כולל פסיקות שהיו בבית המשפט המחוזי וניפגש עם מי שאחראי להשתלמויות בבתי המשפט.

יעל דיין: יש לי נסיון כל כך גרוע כי כשחוקקנו את חוק הטרדה מינית קיימו השתלמויות ונרשם אחד מהמחוזי ואחד מהשלום כי זה היה וולנטרי.

יעל דיין: הייתי אצל ברק וסביונה, שהיתה אחראית על השתלמויות שופטים, היא דרשה שתהיינה השתלמויות חובה וברק הסכים.

יעל דיין: ההבדל בין השתלמות וולנטרית להשתלמות חובה הוא יום ולילה ובעניין הטרדה מינית ביטלו השתלמויות כי לא היתה היענות מספקת של אנשים.

יעל דיין: אני לא יכולה לשים את זה כתנאי לחקיקה אבל אני לא רוצה, חס וחלילה, שיהיה מצב של חבלה קשה או מצב אקוטי שיביא לתשומת ליבם של השופטים הנכבדים מה פירוש הדבר שהוא לא איום, לא מארב ולא מעקב אלא פשוט להיות שם, שזה האיום עצמו.

יעל דיין: אני מבקשת להגיד שזה על תנאי לא במובן של החוק אלא במובן היישום.

עו"ד ענת אסיף: 4(ג) הוא תוספת חדשה לעומת הנוסח הכחול מכיוון שאנחנו מדברים על פגיעות בפרטיות.

עו"ד ענת אסיף: ראינו לנכון לעשות חיבור בין החוק הזה לבין חוק הגנת הפרטיות, במובן שישנן כמה הגנות בחוק הגנת הפרטיות שמהוות הגנה במשפט פלילי או אזרחי בשל פגיעה בפרטיות.

עו"ד ענת אסיף: לא מדובר בכל ההגנות ובמקרים בהם יש הגנה מפני אישום בפגיעה בפרטיות, אין מקום להוציא צו הטרדה מאיימת כשבעצם הכוונה היא למקרים שהם לא באמת הטרדה מאיימת אלא נתפסו על ידי האישה כאיום.

עו"ד ענת אסיף: ברגע שאותה אישה תבוא לבקש צו ויסבירו לה מה קורה, יסבירו לה שאלה לא מקרים של סטוקינג.

עו"ד ענת אסיף: (2)(ג) מדבר על עניין אישי כשר: "הפגיעה נעשתה לשם הגנה על עניין אישי כשר של הפוגע".

עו"ד ענת אסיף: בית המשפט צריך להחליט והכוונה היא למקרים כגון כאשר אדם, בשביל לבסס את חפותו במשפט פלילי באופן חוקי וכשר, עושה איזושהי פעולה שנתפסת כהטרדה או כהטרדה מאיימת, או לחילופין כשהוא מנסה לבסס הגנה בתביעה אזרחית.

יעל דיין: אדם יכול לעשות סרט או כתבת תחקיר על מישהו בלי רצונו ובלי הסכמתו?

עו"ד אדי וייס: אם יש לציבור עניין בזה.

עו"ד ענת אסיף: כדי שזה יהיה עניין ציבורי זה צריך להיות אישיות ציבורית.

יעל דיין: אם מישהו רוצה לעשות סרט עליי, אני אישיות ציבורית והוא מסתובב עם המצלמה שלו מולי בלי הסכמתי.

יעל דיין: במקצועו הוא עושה סרטים דוקומנטרים וכאשר אני יוצאת ונכנסת הוא נמצא שם.

עו"ד ענת אסיף: הפיסקה שמתאימה לזה היא ההגנה שב-18(3) "שבפגיעה היה עניין ציבורי המצדיק אותה בנסיבות העניין".

עו"ד ענת אסיף: כפי שאת מתארת את זה, אין פה הצדקה.

עו"ד ענת אסיף: ההגנות לא מתימטיות.

יעל דיין: זה נותן כל כך הרבה לבתי המשפט במאטריה שאנחנו לא יודעים עד כמה הם מתמצאים בה.

יעל דיין: זה נע בין הפלילי, שהם לא עוסקים בו, לבין האזרחי שהם עוד לא עוסקים בו כי הם עוד לא מיומנים בזה.

עו"ד ענת אסיף: בנסיבות האלה, כאשר האנשים האלה פועלים בצורה לגיטימית לפי החוק, לא נראה לנו נכון שיוציאו נגדם צווי סטוקינג.

עו"ד ענת אסיף: אנחנו מדברים על אנשים שמודעים לזה שהם מטרידים מישהו אחר אבל הם עושים את זה בנסיבות שבהן מותר להם לעשות את זה לפי החוק.

יעל דיין: מותר ללטף חיית מחמד של מישהו?

יעל דיין: במקרים האמריקנים אחד הדברים הוא פגיעה בחיות מחמד של האובייקט.

עו"ד ענת אסיף: בשמחה נשתף פעולה.

יעל דיין: אני מצביעה על סעיפים 4 ו-5.

יעל דיין: בעד סעיפים 4-5 – רוב

יעל דיין: נמנעים – אין

יעל דיין: סעיפים 4 ו-5 מאושרים.

עו"ד ענת אסיף: ב-5(ג) בנוסח הכחול היה כתוב: "ניתן צו הטרדה מאיימת שאינו כולל איסור נשיאת נשק" וכאן הוספנו את המילים: "לפי סעיף 4(א) סיפא או 4(ב)" וזאת התאמת ניסוח בלבד.

יעל דיין: אם אין הערות לסעיפים 6, 7, 8 ו-9, אני מצביעה עליהם.

יעל דיין: בעד סעיפים 6-9 – רוב

יעל דיין: נמנעים – אין

יעל דיין: סעיפים 6-9 מאושרים.

עדה פליאל: לגבי סעיף 10, למה חייבים להוציא את הצו במעמד שני הצדדים?

עדה פליאל: למה צריך להביא את הגבר או את האישה פעמיים?

עו"ד ענת אסיף: אני מניחה שהתקנות תהיינה דומות לתקנות שבחוק למניעת אלימות במשפחה.

עו"ד גלי עציון: זה לא לטובת העניין שהאישה לא תהיה.

עו"ד גלי עציון: היא רוצה להיות שם.

עדה פליאל: אם היא מיוצגת?

עו"ד ענת אסיף: זה בסדר, היא לא צריכה לבוא בעצמה.

סנ"צ נורית זיו: סעיף 8 אומר: "הוגשה תלונה במשטרה על הפרת צו מניעת הטרדה מאיימת, רשאי שוטר לעצור את המפר", אבל אני רוצה להעיר שעל פי סעיפים 3-5 לפקודת הראיות למעשה אישה לא תוכל להעיד בבית המשפט על הפרה של החוק הזה.

עו"ד ענת אסיף: היא לא תוכל להעיד בהליך פלילי על עבירה של הטרדה.

עו"ד ענת אסיף: אם זאת הפרה של הצו לפי החוק הזה, היא יכולה להעיד לפי סעיף 5.

סנ"צ נורית זיו: חלק מהעבירות של הסטוקינג אין בהן איום או חבלת גוף כגון הסגת גבול, הטרדות בטלפון וכו' ולכן אני רוצה להעיר ולומר שלגבי חלק מהעבירות אישה לא תוכל להעיד.

סנ"צ נורית זיו: היום נמצא תיקון בהליכי חקיקה, שלמעשה יאפשר לאישה להעיד.

יעל דיין: הכוונה היא לשנות את סדר הדברים כך שגם במקרים שהם לא אלימות גופנית אישה תוכל להעיד.

עו"ד ענת אסיף: כרגע זה לקראת ועדת שרים לחקיקה.

עו"ד ענת אסיף: זהו תיקון לפקודת הראיות ודווקא החלק המוסכם בו עונה על הצרכים שלנו.

עו"ד ענת אסיף: הוא מדבר על כך שכל תלונה שמישהי מגישה, בהליך הפלילי בעקבות התלונה הזאת היא תוכל להעיד.

עו"ד ענת אסיף: כל הסייג הזה בפקודת הראיות מדבר על הליך פלילי, אם אלה לא הליכים פליליים אין מיגבלות ולהפרת צווים יש סעיף מפורש בפקודת הראיות.

עו"ד אדי וייס: האם נתתם את הדעת לאפשרות של צווים סותרים של שתי ערכאות שדנות באותו דבר?

עו"ד ענת אסיף: אם הסיטואציה היא כזאת שזה יעלה במעמד שני הצדדים, כאשר אדם מבקש את הצו והצד השני, הפוגע לכאורה, טוען: בדיוק צו כזה ביקשת בבית משפט מקביל, אני רוצה לקוות שכל בית משפט יגיד לו: אתה לא יכול לטעון את זה אלא יבדוק את הטענה.

עו"ד ענת אסיף: אין לנו כוונה שאנשים יתחילו להציף את בתי המשפט בבקשות לצווים בדיוק על אותו עניין ואני מקווה שבית המשפט יבדוק את זה ולא תהיה כפילות.

עו"ד ענת אסיף: הטענה צריכה להיות שביקשו בדיוק אותו הצו בבית משפט אחר.

עו"ד ענת אסיף: לא כתוב כאן שבית המשפט ידון למרות זאת אלא שבית המשפט לא יימנע מלדון מחמת זה בלבד.

עו"ד ענת אסיף: מטעמי חקיקה בלבד אני רוצה להציע שהתקנות יהיו באישור ועדת החוקה ולא באישור הוועדה הזאת מכיוון שהם יעסקו בסדרי דין.

עו"ד ענת אסיף: התקנות של חוק למניעת אלימות במשפחה הן נטו סדרי דין, טפסים, בקשות וכו'.

עו"ד ענת אסיף: אני חושבת שהוועדה המתאימה היא ועדת חוקה.

יעל דיין: אני ממש מבקשת לא לעשות את זה.

יעל דיין: חוקים שכבר יצא מהם הפלילי, כמו החוק הזה, אמרו שמקומם בוועדת חוקה.

יעל דיין: כל דבר אנחנו צריכים להשיג בצפרניים ובשיניים כאשר בפועל לאף אחד לא יכולה להיות טענה שהוועדה הזאת חוקקה פחות טוב או שהמעקבים שהיא עשתה אחר כך היו פחות טובים אולי בגלל שיש לנו פחות עומס מוועדת חוקה ואנחנו באמת יושבים עם זכוכית מגדלת על כל דבר.

יעל דיין: אני מצביעה על סעיפים 10 עד 14.

יעל דיין: בעד סעיפים 10-14 – רוב

יעל דיין: נמנעים –אין

יעל דיין: אני מאשרת את כל סעיפי החוק לקריאה שניה ושלישית.

חן נרדי: אני מבקש להודות לעדה ולענת שבמהלך הדיון הזה, אחרי הדברים שלי, הכניסו את המילה גבר וגם חייכו אליי.

חן נרדי: זה הרגיע את ההתלהמות שלי.

חן נרדי: אנחנו לא נמצאים עכשיו בסדנה אבל יש פה הקשר מאד מאד רחב.

חן נרדי: גברים שאני נפגש איתם מרגישים שהכאב מיוחס לנשים, שהם מוצאים מהטריטוריה של הכאב.

חן נרדי: גברים באמת מתביישים להגיד: כואב לי.

חן נרדי: המון גברים נעשים אדישים עד עוינים לחוקים שתומכים בשיוויון צודק לנשים משום שהם מרגישים מוצאים מעניין השיוויון.

חן נרדי: אני שייך לגברים שהשיוויון הציל את נפשם בגלל שהרעיונות של השיוויון נכנסו לי לראש.

חן נרדי: אני מבקש מכם כמחוקקים לקחת אותנו בחשבון כשאתם מחוקקים חוקים לשיוויון האישה, דברו על הכאב של הגברים ותנו להם הרגשה שהם שם.

חן נרדי: אני לא מתווכח מי יותר קורבן ואין פה תחרות על כאב, אבל השיוויון הוא עסקנו כפי שהוא עסקכם.

יעל דיין: אני מקבלת את זה.

יעל דיין: זה לחם חוקנו ואין פה פתיחת עיניים או גילוי.

יעל דיין: אני בכל זאת רוצה לציין שדפוסי המחשבה שמונעים מגברים להתלונן או להרגיש נוח עם היותם קורבן, כאשר הם באמת קורבן, הם מערכת שלמה שמונצחת כאן מילדות.

יעל דיין: בגני ילדים אני מבקשת שלא תהיה פינת רופא אלא מרפאה ולא פינת בובות אלא פינת המשפחה ואני עושה את ההתחלה שם.

יעל דיין: ההורים של הילדים האלה באים אליי בטענות מדוע אני משפיעה על הגננת לתת לילד שלהם לשחק בבובה?

הלית ברק: באופן אישי אני מבקשת להודות מאד לאנשים שיושבים מסביב לשולחן, שעזרו בניסוח הצעת החוק הזאת ולדליה איש שלום שנתנה את עצמה להצעת החוק הזאת.

הלית ברק: אני מודה לה מקרב לב.

עדה פליאל: היא היתה חלק מאד נכבד בתיקונים לחוק למניעת אלימות במשפחה.

יעל דיין: אני אמסור לה מכולנו.

יעל דיין: הנשים ממשרד המשפטים כל כך שיוויוניות ותחושת השיוויון שלהן כל כך חזקה שאני מוצאת שפחות אפשר לעשות איתן שיח פמיניסטי.

יעל דיין: אחד הדברים שעשתה הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת הוא לתת כתובת למי שזקוק לה.