הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 116, 2001-04-16 11:40

יעל דיין: הדיון בנושא זה הוא דיון פותח, ולכן לא ארוך.

יעל דיין: נערוך סבב תגובות קצר בנושא.

יעל דיין: כידוע, שני חוקים עברו בקריאה טרומית.

יעל דיין: הצעת החוק הטרדה מאיימת התשס"א-2001 הוצעה ונוסחה בתיאום, בשיתוף ובהנהגת נעמ"ת.

יעל דיין: החוק עבר, אך האילוץ היה למחוק ממנו את הסעיפים 3 ו-4 - תיקון חוק העונשין ותיקון חוק סדר הדין הפלילי.

יעל דיין: אילולא המחיקה החוק לא היה עובר.

יעל דיין: חוק נוסף, של ח"כ ענת מאור, הוא הצעת חוק העונשין (תיקון – הטרדה מאיימת), התשס"א-2000, שאושר גם כן לקריאה טרומית לצורך איחוד תיקים.

יעל דיין: אני מבהירה, לפרוטוקול, שהחוק של ח"כ מאור מורכב משני הסעיפים שנמחקו.

יעל דיין: ח"כ מאור קיבלה על עצמה במליאה את ההסכמות שאני קיבלתי על עצמי.

יעל דיין: שמה נוסף בשמחה לרשימת המציעים, אך אי אפשר לדון בחוק עצמו – כי שמו לא התקבל ("תיקון לחוק העונשין") ושני הסעיפים שבו הוצאו בהסכמה.

יעל דיין: אין בו סעיפים אחרים ואין בו הגדרות.

יעל דיין: את דברי ההסבר שבהצעת החוק של ח"כ מאור נכלול בדברי ההסבר המשותפים של שני החוקים, לקראת קריאה ראשונה.

יעל דיין: אין כאן מיזוג סעיפים אלא מיזוג של שם המציעה למציעות האחרות: יעל דיין, זהבה גלאון, סופה לנדבר, מרינה סולודקין.

יעל דיין: אם למרות ההסכמות ח"כ ענת מאור מבקשת להציע את הסעיפים שנמחקו – מדובר בחוק אחר.

יעל דיין: אני שוב מבהירה ששני הסעיפים שבחוק של ח"כ מאור לא נכללים בחוק שיידון כאן.

ענת מאור: בהתייחסותי לעניין אגע גם בנושא זה.

יעל דיין: הנושא נדון ארוכות בוועדה הבין-משרדית, ועלה לדיון ציבורי – ועל כך יש לתת לנעמ"ת את כל הקרדיט.

יעל דיין: לצערי למדנו על הנושא גם בדרך הקשה.

יעל דיין: גם בוועדה העניין נדון כמה פעמים, גם עם השופטת סביונה רוט-לוי, שטוענת בפסיקה שלה שחייבים להטיל על המחוקק לתת מענה להטרדה המאיימת משום שהיא עלולה להוביל לאלימות קשה ולרצח.

יעל דיין: מי שמעוניין בכך יכול לקבל את פסק הדין.

יעל דיין: לאור זאת נדרשנו להגדרת העברה.

יעל דיין: החוק לא יהיה בחוק העונשין, אך עדיין נזקקנו להגדרה.

יעל דיין: עברנו על עשרות חוקים בעולם, גם במדינות ארה"ב וגם במדינות אירופה.

יעל דיין: מדינות שונות מגדירות את העניין בדרכים שונות.

יעל דיין: לפני כל הנוכחים מונח מסמך מסכם של הוועדה, ואני מודה לרחל ורצברגר ממרכז המחקר והמידע של הכנסת על הכנתו.

יעל דיין: המסמך מפרט מהי הטרדה מאיימת ואיך החוקים במדינות השונות מתייחסים לנושא.

יעל דיין: החוק שלנו משלב בין כמה אלמנטים.

יעל דיין: העובדה ש"דילגנו" על חוק העונשין מקטינה מהענישה, אך בסופו של דבר בכל הנוגע ליצירת מודעות, לחינוך ולהגדרת העברה החדשה – החוק יכול להשפיע השפעה רבה, ונזדקק בכך לעזרת כל הגופים והגורמים.

יעל דיין: אחרי שהחוק יעבור - ואין ספק שהוא יעבור בלי הכללתו בחוק העונשין - נקבל את ההנחיות הנלוות של המשטרה, שכבר קיימות – ואני מברכת על כך.

יעל דיין: המשטרה הקדימה אותנו ואנחנו לא נקיים מלחצים כאן: "איימנו" שהטרדה מאיימת הוא חוק בהתהוות, וכעת הסדר הוא הפוך – יש הנחיות משטרה, והחוק בהליכי חקיקה - ובשלב זה ההנחיות מדגישות, ובצדק, שכעת עדיין אין חוק.

יעל דיין: זה חוסך המון זמן, כי בדרך כלל אנחנו מקצים חצי שנה למשטרה לעריכת התקנות, ורק אז החוק נכנס לתוקפו.

יעל דיין: כאן נדון בהן תוך כדי החקיקה.

נורית זיו: דליה איש-שלום ממשרד המשפטים אמרה בפעם הקודמת שיהיה צורך לשנות את ס"ק 4 בעמוד 3, וסעיפים ה-ז בהנחיות שלנו.

דפנה בוסתן: הכוונה לתיקון של ח"כ ריבלין.

יעל דיין: אנחנו עדיין לא נמצאים בשלב הזה של הדברים.

יעל דיין: היום נקיים דיון בלי הצבעה – כי את ההצבעה נקיים כשתהיה הצעת חוק מאושרת על ידי משרד המשפטים.

יעל דיין: אחר כך החוק יעבור לקריאה ראשונה.

דפנה בוסתן: מי במשרד המשפטים מטפל בנושא?

יעל דיין: עו"ד דליה איש-שלום.

דפנה בוסתן: וההצעה לא תגיע לוועדת חוקה?

הלית ברק: לא, היא תידון אצלנו.

יעל דיין: לא אחזור בכל ישיבה על הקרדיט והתודות, אך אני רוצה לציין את נעמ"ת – וייעוץ שניתן לנעמ"ת ע"י עו"ד עירית יער, שלצערי הגיע אלי באיחור – ואת המשרד לביטחון פנים שעשה לנו קיצור דרך ענק בתחום החקיקה, בחלק התקנות.

יעל דיין: לשני הגופים אני מודה אלף תודות.

יעל דיין: צריך גם לבדוק אם צריך להכין תקנות של משרד הרווחה מעבר לתקנות המשטרה.

יעל דיין: זו עברה חדשה.

בתיה ארטמן: בשלב זה לא נראה לי שיש צורך בכך, אך נבדוק זאת.

יעל דיין: כשבאים ללשכת הרווחה, כמו שבאים למשטרה, עם תלונה בנושא, עלול להיות מצב שבו לא יתייחסו לעניין ברצינות - אם אישה מספרת שבחור מטריד אותה, שולח לה פרחים בכל יום ומתקשר וכו'.

בתיה ארטמן: אנחנו מכניסים בדרך כלל את החוקים החדשים לתע"ס – ההוראות שמנחות את העובדים הסוציאליים.

יעל דיין: נבדוק מה כל גוף צריך לעשות, לבד ממערכת ההסברה שכולם יצטרכו להירתם לה: הרשות למעמד האישה, משרד הבריאות, ארגוני הנשים שיובילו וכו'.

יעל דיין: מערכת זו תסביר את העניין עצמו.

יעל דיין: לצערנו מקרים המתרחשים במציאות גורמים לציבור להתחיל להבין עד כמה הנושא איום ונורא.

יעל דיין: אך מעבר לכך צריך לבדוק אילו משרדים קשורים בהוראות ספציפיות של החוק.

יעל דיין: למשל, בנושא האינטרט.

הלית ברק: יש יחידה במשטרה שמטפלת בנושא.

ענת מאור: אך אין תקנים.

יעל דיין: ומה עם בזק?

יעל דיין: גם נושא זה מדווח למשטרה?

נורית זיו: לא, בזק הוא לחוד.

יעל דיין: אלה דברים חדשים ואנחנו צריכים לבדוק מי שותף לאכיפה וליישום של החוק.

יעל דיין: אני מבקשת להפנות כעת את תשומת הלב למה שכן נשאר מהחוק.

יעל דיין: אפשר לשנות את הדברים לקראת קריאה ראשונה.

יעל דיין: אם כן, יש כאן מטרה והגדרות בסעיפים 1 ו-2.

יעל דיין: סעיפים 3 ו-4 נמחקו.

יעל דיין: ההתאמות שיתבקשו לאור הוצאת הסעיפים – גם בהנחיות של המשטרה וגם בחוק עצמו – ייבדקו כמובן.

יעל דיין: לעניין הצו שבסעיף 5: זה נושא חשוב ביותר, שנוגע גם הוא למשרד הרווחה.

יעל דיין: כשוויתרנו על הסנקציה הפלילית נוצרה בעיה.

יעל דיין: סעיף זה יחייב את השתתפות נציגי הנהלת בתי המשפט בישיבות הבאות.

יעל דיין: בין הסנקציות השונות: נשק, מעקב, הרחקה וכו'.

יעל דיין: סעיף 5(ב) הוא הוראות לבית המשפט.

יעל דיין: הסעיף הבא הוא סעיף 7, עקב טעות והוא יתוקן לסעיף 6.

יעל דיין: תוקפו של הצו הוא שנתיים.

יעל דיין: יש כאן נימוקים להארכה עד עשר שנים.

יעל דיין: גם בחוקים אחרים בעולם רואים שהטרדה מאיימת שונה מהטרדות אחרות.

יעל דיין: העדר אלמנט האלימות המופגנת, והצורך בהרחקה בשל האובססיה – מחייבים אותנו לוודא שהמצב לא נמשך גם מעבר לשנתיים.

יעל דיין: האובססיה היא גם לאורך ציר הזמן.

יעל דיין: המטרה היא לא רק להטריד ולהציק, אלא גם להמשיך בכך זמן רב ככל האפשר.

יעל דיין: הדבר ניזון מעצמו, ולכן יהיו כמה הבדלים בצווים בין הטרדה מאיימת לאלימות במשפחה.

יעל דיין: הסעיפים הבאים נוגע לסדרי דין, הפרת צו, פיצוי בשל תביעה קנטרנית וביצוע ותקנות.

יעל דיין: אגב, את נושא התביעה הקנטרנית הכנסנו כאן למרות שבחוק הכללי יש סעיף על תביעת שווא.

יעל דיין: אנחנו חושבים להכניס תיקון דומה לחוק למניעת הטרדה מינית.

יעל דיין: זה עניין שחוזר ונשנה בביקורת על החוק.

יעל דיין: נכון שיש חוק לשון הרע, וסעיפים בחוקים אחרים שמכסים את הנושא, אך נראה לי שאחת ההתנגדויות לחוק למניעת הטרדה מינית נוגעת לנושא זה.

יעל דיין: צריך לחנך גם את הסנגוריה ועורכי הדין.

יעל דיין: לא צריך לתת להם כלים לטעון שאין הגנה מספקת על הנאשמים.

יעל דיין: לא מפריע לי להכניס תיקון כזה של תביעת שווא.

יעל דיין: זה בהחלט חיוני כאן, כי המצב כאן לא דומה לאלימות ואפילו לא להטרדה מינית.

יעל דיין: קשה מאוד לשכנע בסוג ההטרדה הזה שיש מקום לתלונה.

יעל דיין: המסכות שההטרדה המאיימת לובשת הן אין-סופיות, והרבה פעמים מוסוות בתחכום רב: אינוסנטיות, טלפוניות, אינטרנטיות.

יעל דיין: החברה עוד לא בשלה לכך.

יעל דיין: המקרים גם נוגעים לסוג אחר של אוכלוסייה, שלא נופלת להגדרת האוכלוסייה האלימה שאנחנו נוטים להתייחס אליה.

יעל דיין: זה סוג של אלימות שאנחנו לא בקיאים בו.

יעל דיין: כל אישה שלישית טוענת שבשלב מסוים עברה הטרדה מינית.

יעל דיין: אך אם תישאל על הטרדה מאיימת – היא תתקשה לתפוס את ההגדרה.

יעל דיין: רק אחרי שמוצגים מקרים שבסופם מוות, הציבור מבין את המשמעות.

יעל דיין: אנחנו מרגישים כבוד רב לחוקק את החוק הזה, וגם חשיבות עצומה.

יעל דיין: אנחנו מטפלים בו בזהירות רבה, כדי לא ליפול למלכודות – כמו הטענה שאנחנו עולים על גל אמריקאי, ושבעתיד אסור יהיה לגבר לשלוח לאישה פרחים.

יעל דיין: הביקורת שקיבלנו בגין החוק למניעת הטרדה מינית תהיה כאין וכאפס לעומת הביקורת שאני כבר קולטת בנושא של הטרדה מאיימת.

יעל דיין: לכן פעולת המשרד לביטחון פנים חשובה מאוד, וכך גם הרווחה.

יעל דיין: לכאן נכנס עניין ההעצמה באופן מובהק.

יעל דיין: העצמת אישה בהיריון שמקבלת מגהץ בבטן – זו בעיה; יש לה יותר פחד מאשר העצמה.

יעל דיין: אך בנושא הזה יש בכך צורך אמיתי.

יעל דיין: יש להפעיל את המערכת החינוכית כבר בתיכון כך שחשיבות העניין תובהר.

יעל דיין: צריך להכניס את הדברים לשפ"י, להוציא חומר בנושא.

יעל דיין: נזמין את נציגי משרד החינוך כדי לדון עמם בנושא זה.

רונית לב-ארי: יש כבר מעט חומר מלפני עשר שנים - נורות אדומות שצריכות להידלק במקרים כאלה.

רונית לב-ארי: נותנים שם סימנים שונים.

יעל דיין: נכון, עוסקים שם במעבר מחיזור לאובססיה.

רונית לב-ארי: אם נביא את החוק ונסביר אותו זה יהיה כלי חינוכי מצוין.

יעל דיין: גם בצבא, כמובן, צריך להשקיע בהסברה.

יעל דיין: אלה קבוצות גיל חשובות במיוחד.

יעל דיין: סוג האובססיה הזה קשור לנטישה, לחוסר תשומת לב ולצורך בתשומת לב.

יעל דיין: זו הטרדה שיש בבסיסה חיזור – לא משנה באיזו דרך.

יעל דיין: צריך לשמור כאן

יעל דיין: גם על המאיים ולחשוב על כלים מתאימים לטיפול.

יעל דיין: לצורך כך נזמין לישיבות גם את הקבוצה החדשה "גבריות חדשה".

יעל דיין: הנושא בוודאי יעניין אותם.

רונית לב-ארי: זו קבוצה ישנה.

רונית לב-ארי: החידוש הוא שהם מקבלים גם נשים.

יעל דיין: נכון, חן ישב סביב השולחן הזה עשר שנים.

יעל דיין: יש להם מחשבה מעניינת על המעבר מטיפוס המאצ'ו לסוג אחר של גבר.

רונית לב-ארי: מטיפוס המאצ'ו לנחנח.

יעל דיין: נשמח לקבל הצעות לעניין מערכת ההסברה והטיפול בגברים המאיימים.

יעל דיין: הם בוודאי לא מודעים לכך שמעשיהם הם עברה.

יעל דיין: יהיה גם צורך בהנחיות של הגופים המתאימים, כמובן.

ענת מאור: אני חושבת שזה רגע חשוב מאוד בחקיקה הישראלית בנושא הגנת נשים.

ענת מאור: אני מברכת את אלה שתרמו לעניין: ראשית השופטת סביונה רוט-לוי; פסק הדין וגזר הדין היו מהפכניים, אני נותנת לה צל"ש.

ענת מאור: צריך להשקיע הרבה מאמץ בסוציאליזציה של משרד המשפטים סביב הרעיון הזה.

ענת מאור: אני מזכירה את הדיון שהתקיים כאן, ואת עמדתה של יהודית קרפ בנושא.

ענת מאור: יש לי הרבה הערכה אליה, אך אני חושבת שרתימת משרד המשפטים לפילוסופיה שבבסיס החקיקה הזאת יכולה וצריכה לסייע.

ענת מאור: שנית אני מבקשת לציין את נעמ"ת ואת עו"ד דפנה בוסתן ברמה האישית.

ענת מאור: אני נחשפתי לכל התופעה בזכות הידע שלה – וגם, לצערי, בזכות המקרה הקונקרטי של עינב רוגל ז"ל.

ענת מאור: דפנה, יישר כוח, מדובר בתרומה חשובה מאוד.

ענת מאור: אני רוצה לברך גם את המשטרה.

ענת מאור: אינני יודעת ממתי ההנחיות שלהם אך הן חשובות מאוד.

נורית זיו: ההנחיות הופצו החודש.

ענת מאור: אני מסכימה מאוד עם יעל דיין בנושא זה.

ענת מאור: הדינמיקה בשטח חשובה לפעמים יותר מהחקיקה עצמה.

ענת מאור: כל הפעילות המשותפת תרמה לכך.

ענת מאור: ההנחיות הן באמת דבר נפלא, דפדפתי בהן וראיתי זאת.

ענת מאור: אחרי הברכות אני מבקשת להתייחס לנוהל החקיקה.

ענת מאור: ראשית, לגבי הנוהל בכנסת, אין לי ספק שכעת צריך להכין הצעה של משרד המשפטים לקריאה ראשונה.

ענת מאור: נושא הדיווח על אלימות במשפחה מראה את הפער הגדול בין ההצעה הטרומית לבין ההמשך - מה שנדון כאן לפני שעה.

ענת מאור: נדמה לי שהנוסח החדש שם טוב ומוצלח יותר.

ענת מאור: וכך גם כאן.

ענת מאור: אחרי שמתפשרים בקריאה טרומית מתחיל דיון בהצעה המחודשת שמשרד המשפטים יכין, עם הערות, וכמובן בהשתתפות היועצת המשפטית של הוועדה.

יעל דיין: נבצר מנציגות משרד המשפטים להשתתף בישיבה.

יעל דיין: אחרי המחיקה, הם מסכימים לסעיפים העיקריים.

ענת מאור: והם יעבדו את ההצעה לקריאה ראשונה.

יעל דיין: כן, אבל הם יצטרכו לדון בכך עמנו, הם לא עושים לנו את העבודה.

ענת מאור: ההליך יתנהל כמקובל.

ענת מאור: לגבי ההצעות, אני מבקשת לומר גם ליו"ר וגם לפרוטוקול: צריך לשמור על הנוהג הקיים.

ענת מאור: מדובר באיחוד שתי הצעות, וכך זה צריך להישמר.

ענת מאור: אין ספק שקיבלתי על עצמי לרוקן מתוכן את הסעיפים שמחקנו – נאלצנו לעשות כן, זה לא משמחה, אבל ההצעה שלי יכולה להשתלב בהגדרות וכו', ולכן אני מבקשת לשמור על הנוהג.

ענת מאור: זה איחוד של שתי הצעות.

יעל דיין: אסביר מה נהגנו לעשות עד עתה בכל הנוגע להופעת השמות.

יעל דיין: אין מציינים לרוחב שני שמות של יוזמים כאשר החוק מתמזג בחוק אחר.

ענת מאור: במפורש כן עושים זאת כך.

יעל דיין: אשמח לראות זאת.

ענת מאור: זה נוהל עבודה קיים ומקובל בכנסת.

ענת מאור: במספרים כותבים את שתי ההצעות המקוריות.

הלית ברק: זה נכון, כותבים את מספריהן של שתי ההצעות.

יעל דיין: היוזמים הם לפי סדר אלף-בית, אחרי היוזם שהחוק שלו עבר ראשון.

יעל דיין: עברנו את הנושא גם עם נעמי בלומנטל.

ענת מאור: אין ספק שיש לשמור על הנוהל, כלומר שתי הצעות מאוחדות.

ענת מאור: כך נעשה.

הלית ברק: אני מבטיחה שאאקפיד על הוראות התקנון.

יעל דיין: המספרים יישארו.

ענת מאור: דבר אחרון, אשמח לסייע בכל מה שצריך לקידום החקיקה.

ענת מאור: אם יהיו מאבקים, בוודאי שאנחנו רתומות לעניין.

ענת מאור: אין מחלוקות גדולות בנושא.

יעל דיין: יש לנו בעיה טכנית.

יעל דיין: ביום שישי, כמו שכולם יודעים, תתקיים הצעדה "נשים הולכות רחוק".

יעל דיין: לכן בקרוב ניאלץ לסיים את הישיבה, ואני מבקשת לקצר.

דפנה בוסתן: יש לי רק כמה הערות קצרות.

דפנה בוסתן: לעניין הפלילי, ההצעה מאפשרת להוציא צו אזרחי במהלך ההליך הפלילי.

דפנה בוסתן: במקביל, ועדת חוקה דנה בנושא.

דפנה בוסתן: הטרדה מאיימת מורכבת מהרבה סעיפים נפרדים.

דפנה בוסתן: כאשר יש הרשעה בתיק הפלילי בגין הטרדה מאיימת, באחד מאותם סעיפים שכולנו מכירים שמפורטים במסמך של המשטרה – השופט הפלילי יכול להוציא צו אזרחי ולחסוך לאישה הגעה לבית המשפט.

נורית זיו: זה לא צו אזרחי, אלא צו במסגרת התיק הפלילי.

דפנה בוסתן: כוונתי לצו שיוצא בסוף ההליך, במהלך ההליך הפלילי, כדי לחסוך מהאישה את הצורך בהליך האזרחי.

דפנה בוסתן: אני מפנה לעמ' 2 להצעת החוק של ח"כ דיין, סעיף 3, ס"ק 2.

ענת מאור: באיזה שלב נמצא הנושא בוועדת החוקה?

דפנה בוסתן: הוא נדון בהצעתו של ח"כ שטייניץ, לגבי הליך סופי.

ענת מאור: שם זה כבר נמצא בקריאה שנייה ושלישית, זהו מצב אחר.

דפנה בוסתן: נכון, אני רק מדברת על העיקרון.

דפנה בוסתן: אני מפנה גם לסעיף 5(א).

דפנה בוסתן: קודם דיברנו על חובת דיווח, וכאן הכנסנו את המעביד או אדם אחר שיכול לדווח.

דפנה בוסתן: כמו שאנחנו מכירים את הנושא, בהרבה מקרים יש מישהו שעומד מהצד ומרגיש שאינו יכול להתערב כשהקרבן עצמו משותק.

דפנה בוסתן: כיוון שהחשיבה המקורית הייתה בכיוון הפלילי, נזהרנו וקבענו רף גבוה מאוד של הגדרות.

דפנה בוסתן: כעת ההצעה היא במישור האזרחי בלבד וצריך לשנות זאת.

דפנה בוסתן: ההצעה תיכנס לסעיף השלישי של החוק למניעת אלימות במשפחה – הפרת אורח החיים הסדיר.

דפנה בוסתן: גם אני מברכת את המשטרה על ההנחיות החדשות.

ענת מאור: אם הבנתי נכון את דבריה של עו"ד בוסתן, העיקרון שבבסיס סעיף 3.2 להצעה מתקדם והולך בוועדת חוקה, במסגרת החוק של ח"כ שטייניץ, ולכן צריך לבדוק איך אפשר לשלב אותו כאן בכל זאת, בצורה אחרת.

ענת מאור: הדבר הנוסף שעולה מדבריה הוא הצורך להוריד קצת את הרף.

דפנה בוסתן: זה חשוב מאוד, משום שכשהתייחסנו לחוק במסגרת הפלילית בלבד נקבע רף גבוה.

דפנה בוסתן: אם ההליך הוא אזרחי, אפשר להוסיף את סעיף הפגיעה באורח חיים תקין שדיברתי עליו.

דפנה בוסתן: ושוב, אני מברכת על עבודתה של המשטרה בהכנת ההנחיות.

יעל דיין: חוק נפגעי העברה נתן לנו את התוספות האלה.

דפנה בוסתן: בנעמ"ת יש שלוש עורכות דין שעסוקות היום בחיבור תלונות שונות שנמצאות בתחנות משטרה שונות.

נורית זיו: בינתיים ההנחיות הן רק במסגרת תחנתית, לצערי.

בתיה ארטמן: אם החוק נשאר חוק נפרד – הרי שבהשוואה לחוק מניעת אלימות במשפחה אני תוהה מדוע הוצאו בתי הדין הדתיים מרשימת בתי המשפט שניתן לפנות אליהם בבקשה לצו על פי החוק הזה.

בתיה ארטמן: שנית, לפי סעיף 5 יש סמכות לפקיד סעד שהתמנה על פי חוק נוער – ואני מניחה שמדובר כאן בקטינים, ולכן צריך לתקן גם את חוק הנוער (טיפול והשגחה) כדי שלבית המשפט לנוער תהיה סמכות להוציא צו לפי החוק הזה.

בתיה ארטמן: בחוק הנוער (טיפול והשגחה) יש תיקון שלפיו אפשר להוציא צו לפי חוק מניעת אלימות במשפחה.

בתיה ארטמן: צריך להוסיף לשם גם את החוק הזה.

יעל דיין: הדבר נרשם, ונוסיף זאת.

רונית צור: אם כן, במקום "בית משפט" צריך לכתוב "ערכאה משפטית".

בתיה ארטמן: צריך לכתוב תיקון עקיף לחוק הנוער.

רונית צור: וכן להתייחס לבתי דין רבניים.

יעל דיין: אם אין הערות נוספות, אסכם את הנושא.

יעל דיין: מהתנגדות טוטלית עברנו למציאות אחרת.

יעל דיין: המשטרה הקדימה אותנו – למרות שצעדיה לא מנותקים מאתנו, שכן אנחנו מדברים על הנושא זמן רב ומקיימים דיונים.

יעל דיין: הנחיות המשטרה הן מענה לצורך הקיים, והן ישוכללו וישופרו ככל שיתבקש.

יעל דיין: לדעתי נצטרך להוסיף גם סעיף מעקב, כמו שעשינו בהטרדה מינית כדי לעיין בתקנות של הגורמים הרלוונטיים, ולקבל גם דיווח.

נורית זיו: אני מבהירה שהמשטרה לא הכינה תקנות, אלא הנחיות.

יעל דיין: אלה הנחיות, אך חלק מהן יהפכו להיות תקנות.

יעל דיין: ברגע שיש חוק גם הנחיות הופכות להיות משהו אחר.

נורית זיו: הנחיות משטרתיות לא הופכות לתקנות, אלא צריך לקחת חלק מהן ולהפכן לתקנות.

יעל דיין: נכון, מתוכן נוציא תקנות.

יעל דיין: בחקיקה מסוג זה הוועדה, באופן קבוע, נותנת בידי עצמה שני כלים.

יעל דיין: האחד הוא אישור תקנות, צווים והוראות שנלווים לחוק.

יעל דיין: הרי לחוק מצוין עלולות להיות תקנות גרועות או לא מקיפות.

יעל דיין: הכלי השני הוא מעקב – חובת דיווח שנתי של הגופים השונים לוועדה.

יעל דיין: הדבר חשוב בעיקר בחוקים שמעצבים עברה חדשה.

יעל דיין: בנושא אלימות אנחנו מקבלים דיווח על מספר המקרים, מספר התלונות ועוד.

יעל דיין: בדברי ההסבר לחוק ובישיבות הוועדה ניתן גם הנחיות חינוכיות – למשרדים השונים, למערכות השונות.

יעל דיין: נבקש את הארגונים השונים לקחת חלק בכך.

יעל דיין: נביא חומר שיכלול גם מקרים ופסיקות, כדי שלא ניכנס לשאלות וטענות שכבר אי אפשר לשלוח פרחים לאישה.

יעל דיין: אני מציעה שנשתף פעולה ונכין חומר מודפס שיוכל לעזור לנו, הכנסת תוכל להדפיס את החומרים ולהפיצם בתפוצה נאותה לכל הקהלים המתאימים – גם המקצועיים וגם האחרים: ארגוני הנשים, למשל, וצה"ל – שעשה רבות בתחום ההטרדה המינית ויוכל אולי גם להירתם לנושא הזה.

יעל דיין: גם הרשות למעמד האישה תהיה מעורבת בהגברת המודעות ובקמפיין בנושא.

יעל דיין: אולי כדאי ליצור גם מעין מיני קו-חרום, כדי שאנשים יחושו שיש כתובת לנושא הזה, גם אם לא הוא עדיין לא ברור לגמרי.

יעל דיין: אני מודה לכולם ומסיימת את הישיבה.