הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 71, 2000-06-26 13:00

חברי הוועדה: חוסנייה ג'אברה מוחמד כנעאן עיסאם מחו'ל רחמים מלול דליה רבין-פילוסוף

מוזמנים: מנחם וגשל מ"מ מנהל אגף תקון, משרד העבודה והרווחה מירב שביב רפרנטית תחום עבודה, אגף תקציבים טל קורמן מנהלת איגוד מרכזי סיוע לנפגעות תקיפה מינית לאה אהרונוב אמונה דניאלה במברגר האגודה לזכויות האזרח בלה כהן ויצ"ו חיה לאונוב מנהלת מקלט, ויצ"ו רבקה נוימן מנהלת מקלט, ויצ"ו רונית לב-ארי רות רזניק מנהלת מקלט לנשים מוכות, הרצליה אירית אומנית מנהלת מקלט לנשים מוכות, חיפה איידה טומלסימן נדיה חילו יועצת למעמד האישה במגזר הערבי

נושא: 2.

נושא: מצוקה כספית למכרזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית; רצח אישה על ידי בעלה, אסיר שברח (הלס"י).

נושא: מצוקה כספית למרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית; רצח אישה על ידי בעלה, אסיר שברח (הלס"י) הפרטת מקלטים ותקציבים.

יעל דיין: אני מבקשת לפתוח את ישיבת הוועדה.

יעל דיין: על סדר היום של הוועדה שני סעיפים שקשורים לדיווח של משרד העבודה והרווחה ומשרד האוצר.

יעל דיין: אני אקדיש שתי דקות לנושא הפרטת המקלטים כדי לראות מה קורה בנושא הזה.

יעל דיין: אני רוצה לדעת לאיזה סיכום הגיעו.

מנחם וגשל: אחרי הדיון שהיה כאן בוועדה והדיון שהיה בוועדת עבודה ורווחה ועל רקע בקשה שלך כיו"ר הוועדה פה, פנינו ליועץ המשפטי לממשלה.

מנחם וגשל: קיימנו דיון אצל מני מזוז, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שהשתתפו בו גם ראש מחלקת הבג"צים, נציגים של משרד המשפטים ונציגי המשרד שלנו – הגזברות הראשית, החשב, אנוכי, חיותה.

מנחם וגשל: אנחנו הצגנו נאמנה את הבקשות שהיו כאן בוועדה.

מנחם וגשל: בקשה אחת היתה שכשמדובר על מקלטים לנשים שהגופים שיוכלו לגשת יהיו גופים שמנוהלים על ידי העמותות האידיאולוגיות שהקימו אותם.

מנחם וגשל: הבקשה השנייה היתה שכשמדובר על מגזרים יחודיים, כמו המגזר הערבי, שיוכלו לגשת לזה מגזרים שונים.

מנחם וגשל: אנחנו הצגנו את הנושאים האלה.

מנחם וגשל: ההחלטה שהתקבלה בסופו של דבר היתה שאי אפשר לקבוע לפי חוק המכרזים לגוף הזוכה סייגים ומגבלות מראש.

מנחם וגשל: אגב, גם אי אפשר לקבוע אם גופים פרטיים יוכלו לגשת.

מנחם וגשל: יש כמובן בתוך העדפות עניין של מחירים וכו'.

מנחם וגשל: בעיקרון, אי אפשר לפסול מראש שום גוף מלגשת למכרז, אבל ניתן לחייב את הגוף הזוכה להעסיק צוות שיהיה ייחודי בשתי רמות: 1.

מנחם וגשל: אם מדובר על המגזר הערבי, שתהיה לו ידיעה על בוריה של השפה הערבית 2.

מנחם וגשל: שהצוות יהיה לו הבנה מעמיקה בתרבות ובערכים של הגוף שבו הוא הולך לעבוד.

מנחם וגשל: ההנחה היתה שבמצב כזה האנשים שאיתם הנשים או הנערות נפגשות צריכים שיהיה להם הבנה עמוקה גם בתרבות וגם בשפה.

מנחם וגשל: על רגע ההחלטה הזאת ביטלנו את המכרזים הקודמים גם לנשים וגם לנערות ואנחנו נצא למכרזים חדשים כפוף למה שאמרתי.

יעל דיין: אנחנו ביקשנו לא לצאת עם מכרז ראשון ובהפרש זמן לגבי המגזר הערבי, כי ראינו בזה איזה כתב האשמה שדווקא מכל המקלטים ומכל המגזרים זה מנוהל לא טוב וצריך עוד פעם מהר לעשות מכרז על זה.

יעל דיין: צריך שזה יהיה באותו זמן.

מנחם וגשל: אני אמרתי כאן בוועדה ואני עומד על זה שאנחנו בהפרש קטן של זמן נצא למכרזים נוספים.

מנחם וגשל: המכרז הראשון היה למקלט לנשים חרדיות שנפתח, כאשר התנינו איתם שאנחנו פותחים אותו בפטור ממכרז ונפרסם מכרז על ההפעלה שלו.

יעל דיין: מי היא ועדת המכרזים לצורך הספציפי הזה?

מנחם וגשל: ועדת המכרזים היא ועדה שנקבעת במשרד.

מנחם וגשל: יש לה, לפי דעתי, תוקף חוקי.

יעל דיין: לא מבחינת תוקף חוקי, מבחינת היכולת שלה לשפוט בנושא הספציפי המאוד עדין ומורכב הזה.

מנחם וגשל: השאלה שאת שואלת היא לא על ועדת המכרזים אלא על ועדות המשנה.

מנחם וגשל: אחרי שוועדת המכרזים מחליטה מי הם הגופים שיכולים לעמוד בעניין, נקבעות ועדות משנה שצריכות לקבוע לפי התנאים למי יש יותר ולמי יש פחות.

מנחם וגשל: אני לא יודע להגיד.

מנחם וגשל: אני לא רוצה להגיד דברים שאני לא יכול לעמוד בהם.

מנחם וגשל: אני מוכן לחזור עם השאלה הזאת לחשב המשרד ולבוא עם תשובה הנה.

דניאלה במברגר: השאלה היא אם בכלל צריך לעשות מכרזים.

מנחם וגשל: הדרך היחידה – וזה מה שאמר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה – לאכוף את העניין הזה זה לעשות שינוי בחקיקה.

מנחם וגשל: לא שזה תורה מסיני, אבל החקיקה כרגע קובעת חד משמעית את מה שאמרתי.

מנחם וגשל: היה דיון של כמה שעות, הכל הוצג, הכל נבחן, לקחנו בחשבון את הסיכון שיש למשרד בביטול המכרזים.

מנחם וגשל: כל הדברים הוצגו, כל השיקולים נלקחו בחשבון.

מנחם וגשל: ההחלטה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אמרה שאנחנו חייבים ללכת בדרך הזאת.

דפנה בוסתן: על מה מתמודדות עמותות שבאות להתחרות במכרז?

מנחם וגשל: לכל מכרז יש תנאי סף, כאשר מי שלא עובר את תנאי הסף לא יכול ללכת למכרז.

מנחם וגשל: המכרז יכול להיות על כל מיני דברים.

מנחם וגשל: הוא יכול להיות, למשל, על גובה התקורה שהגוף המציע רוצה, הוא יכול להיות על מה שאמרתי פלוס זה שהמציע יוכל להעמיד מבנה.

מנחם וגשל: אנחנו במכרזים מכניסים היום שהמציע מתחייב להעמיד מבנה כמו שאנחנו קובעים אותו, כלומר מוסכם על ידי הרשות המקומית.

מנחם וגשל: אני לא מוכן להגיע למה שהיה בעבר, שאחרי שגמרנו את כל התהליך פתאום התברר או שהמבנה לא מתאים לנו או שהרשות המקומית מתנגדת והתחלנו את כל התהליך מחדש.

מנחם וגשל: כל הדברים האלה הם תנאים שאנחנו נכניס אותם, ובלבד שהם יהיו שוויונים, זאת אומרת שכל הגופים יצטרכו לענות על אותם דברים ויקבלו מעמד שווה בשיקולים של הוועדה.

דפנה בוסתן: היום כאשר המדינה משתתפת בהחזקה של המקלטים אני מניחה שיש כבר את תנאי הסף האלה.

דפנה בוסתן: היום כשמישהו בא ומבקש את התמיכה שלכם, יש לו כבר את תנאי סף שהמבנה הוא לא מבנה להריסה.

דפנה בוסתן: מאיפה נולד העניין של המכרז?

דפנה בוסתן: מה שאתה טוען אלה טענות מאוד כבדות משקל, אבל אפשר להשיג את זה בדרך אחרת, לא בצורה של מכרזים.

מנחם וגשל: העניין של מכרז נקבע בחוק, והוא אומר שגוף שמשקיע 50% מהעלות יכולה ועדת הפטור לפטור אותו ממכרז.

דליה רבין-פילוסוף: המכרז הוא על הפעלת המקלט.

דפנה בוסתן: אני שאלתי על מה מתחרים במכרז.

דליה רבין-פילוסוף: כוח אדם, עלויות, איכות מבנה.

דליה רבין-פילוסוף: יש רשימה שלימה.

אירית אומנית: בצורה הזאת מכניסים את "נעמ"ת" ו"ויצ"ו", למשל, לאיזו מלחמה שאלה יתנו 2 עובדות סוציאליות ואלה יתנו 2 וחצי עובדות סוציאליות.

מנחם וגשל: לא.

דליה רבין-פילוסוף: יכולים להגיע להסכם שאחד מוריד את המועמדות שלו.

דליה רבין-פילוסוף: הוא צריך את המכרז על פי חוק בגלל שהוא כאילו מוציא את זה משירות המדינה להפעלה על ידי עמותה.

דליה רבין-פילוסוף: החוק מחייב אותו כשהוא משתחרר מהתמיכה להוציא למכרז להפעלה.

דליה רבין-פילוסוף: זה מה שהחוק מחייב.

דליה רבין-פילוסוף: חייבים לצאת למכרז מי עומד בתנאים להפעלה, כי את רשימת התנאים יוצרים ביחד אנשי המקלט עם משרד העבודה והרווחה והגורמים המקצועיים.

דליה רבין-פילוסוף: אז אפשר להגיע להסכמה בין האירגונים שרק אירגון אחד יתמודד, וברגע שיש מתמודד יחיד אז הוא זוכה במכרז.

מנחם וגשל: אפשר להגיע לכל מיני הסכמות, אבל לא זאת הנקודה כרגע.

מנחם וגשל: הנקודה היא שאנחנו כממשלה מכניסים תנאים במכרז שהם לא לתחרות.

מנחם וגשל: אם אנחנו נכריז שבכל מקלט כזה צריכה להיות עובדת סוציאלית, אז הנושא הזה יוצא מהתחרות.

מנחם וגשל: זה לא שהכל פתוח לתחרות.

מנחם וגשל: יש דברים שהם לא פתוחים לתחרות.

מנחם וגשל: אנחנו נקבע את איכויות כוח האדם שצריכות להיות.

דליה רבין-פילוסוף: בכל מכרז זה ככה.

דליה רבין-פילוסוף: שאתה בונה את המפעל, את התפריט אתה מגיש כבסיס למכרז.

מנחם וגשל: את צודקת, כי למטה יכולה להיות תחרות ביניהם אם תהיה עובדת סוציאלית אחת או שתי עובדות סוציאליות.

דליה רבין-פילוסוף: יש תנאים בסיסיים שקבועים בגרעין של העניין.

אירית אומנית: כשאנחנו פתחנו את המקלט, פתחנו אותו בהסכם חתום עם משרד העבודה והרווחה.

אירית אומנית: היה הסכם חתום בין העמותה הזו למשרד לX שנים, עם סל שירותים כזה וכזה.

אירית אומנית: עכשיו, למשל, אנחנו מדברות על לבנות קומה נוספת.

אירית אומנית: מה הטעם להשקיע בקומה נוספת כשאתם פתאום באים ואומרים: סליחה, אנחנו מוציאים אתכם למכרז.

אירית אומנית: נוצר מצב שהמדינה שהצטרפה לעמותות שיזמו את הקמת המקלטים יוצאת מהתמיכה ונכנסת למכרז.

מנחם וגשל: גם לנושא תמיכה יש מחיר.

מנחם וגשל: כשמדובר על תמיכה, משרד הרווחה על פי חוק חייב לפרסם קריטריונים לתמיכה.

מנחם וגשל: למשל במרכזי הסיוע, טל חייבת לפרסם קריטריונים ובקריטריונים האלה יכולים להכנס כולם.

מנחם וגשל: זה לא מחייב את כל מי שחושב שהוא זכאי לתמיכה להכנס.

מנחם וגשל: יש לכל דבר את הרווח ואת ההפסד.

מנחם וגשל: כאשר שקלנו את הדבר הזה של המקלטים וכששקלנו את המימון הכבד שהמקלטים מקבלים הנושא של התמיכה לא היה נכון, ואילו הנושא של המכרז בהפעלה כשהמדינה משתתפת בסכומים כל כך גדולים הוא הדבר הנכון על פי חוק.

מנחם וגשל: אני כרגע לא אומר אם זה דעתי או לא דעתי, כי אם החוק היה פוטר אותי אולי הייתי פוטר.

מנחם וגשל: אין בכלל צל של ספק שכשיבוא גוף אחד שיש לו מבנה שלו ויציע מועמדות למכרז ויבוא גוף אחר שאין לו מבנה שלו וירכוש את עלויות המבנה אז יהיה כאן עניין של עלות מול עלות.

מנחם וגשל: יש "משחק הוגן" כשהמכרז הוא פתוח וכולם יכולים להתחרות.

מנחם וגשל: אין בכלל ספק שכשבאים גופים שיש להם ידע, באים גופים שיש להם נסיון, באים גופים שיש להם נכסים, הסיכוי שלהם במכרז הזה הופך להיות סיכוי טוב יותר.

מנחם וגשל: אני לא מוכן כאן לשבת ולהתחייב לאף אחד כי אחרת זה לא מכרז.

דניאלה במברגר: השאלה היא אם משרד העבודה אכן מבין את האנומליה הזאת שאירית אומנית דיברה עליה.

דניאלה במברגר: יש פה שפע של אנומליות בתוך העניין הזה.

דניאלה במברגר: אם הבעיה היא חקיקתית והחוק לא יכול לתת מענה, אולי תציעו כהצעת חוק ממשלתית מטעם משרד העבודה והרווחה את התיקון הזה.

מנחם וגשל: אנחנו לא חושבים שמשרד העבודה והרווחה צריך ליזום חוק נגד חוק המכרזים.

יעל דיין: אני מבקשת לקטוע רגע את הדיון.

יעל דיין: נמצא פה חבר הכנסת מלול.

יעל דיין: אני רוצה שהוא יעלה את ההצעה לסדר שלו בנושא השני שעומד על סדר היום.

יעל דיין: אני רוצה לומר שבעניין המקלטים והמכרזים כל מה שאני מבקשת כרגע זה את לוח הזמנים הצפוי.

יעל דיין: הוועדה הזאת תתכנס פעם נוספת עם כל מי שש לו יד במקלטים אבל בלי המשרד.

יעל דיין: אנחנו נצטרך לדון בהיבט החד צדדי של האחראיות היום על המקלטים במבנים השונים ובסוגים השונים.

יעל דיין: יש משהו לא בסדר בהפרטה של מקלטים לנשים מוכות.

יעל דיין: אני לא יודעת אם התשובה היא בחקיקה.

יעל דיין: זה לא עניין שאנחנו נגד חוק המכרזים, זה עניין של מדיניות.

יעל דיין: יש דברים שבכלל לא צריכים להגיע למכרזים, מה גם שאתם לא מציעים הקלה בתקציב.

יעל דיין: לא מדובר כאן שהממשלה תשתתף בפחות והמקלטים יהפכו להיות לנושאי רווח ולפי זה אנחנו נהיה עומדים בתור כדי להקים מקלטים.

יעל דיין: העניין הוא של מדיניות, כאשר המדיניות כוללת מראש את המספר.

יעל דיין: יכולות להיות לכם הצעות טובות מאוד שעומדות בכל הקריטריונים, אבל כל הצעה שמתקבלת מחייבת את משרד העבודה והרווחה לממן את אותו מקלט.

יעל דיין: מראש העניין הוא של מדיניות של כמה מקלטים צריך ואיזה סוגים צריך לגבי האוכלוסייה הנזקקת בארץ.

מנחם וגשל: גם היום אנחנו מממנים.

יעל דיין: זה הרי מכרז שהוא חצי מכרז.

יעל דיין: המימון ממשיך להיות ממשלתי כפי שהוא היום.

יעל דיין: אני מקווה שאין כוונה בהפרטה הזאת לרדת מזה.

מנחם וגשל: ודאי שלא.

יעל דיין: ההפרטה היא לא הפרטה של שוק חופשי.

יעל דיין: אתם ממשיכים לממן.

יעל דיין: ההפרטה היא רק לבוא ולבדוק אם הניהול הוא ברמה הטובה ביותר.

יעל דיין: בשביל זה יש מכרז.

יעל דיין: בסיפור ההפרטה והמכרזים יש איזו שהיא נימה של האשמה, כי אחרת היינו אומרים: בואו נוציא את זה על ידי חקיקה.

יעל דיין: לא מפחיד אותי דבר שדורש חקיקה.

יעל דיין: זה עדיין נשקל על ידינו, אפילו כדבר זמני, כדי להערך בצורה שונה לגמרי למדיניות של הפרטת שירותי רווחה ובמועד יותר מאוחר.

יעל דיין: הדבר נעשה מהיום למחר אחרי שכבר יצא מכרז למקלט הערבי והיינו צריכים לעצור דבר שכבר התגלגל.

מנחם וגשל: מתוך כבוד לוועדה לא רצנו עם המכרז הזה.

יעל דיין: יכולתם הכל.

מנחם וגשל: אני חושב שעל סמך הבקשה שלכם ומתוך כבוד לוועדת שלכם עצרנו את התהליך, עשינו חשיבה מחודשת ואנחנו באים עכשיו אחרי חשיבה.

יעל דיין: יכול להיות שבישיבה הזאת שנקיים נבקש דחייה בעוד שנה, זאת אומרת להמשיך בשנת התקציב הבאה במצב הקיים.

יעל דיין: אני אעשה ביודעין ישיבה חד צדדית של הגורמים שקיימים היום, כאשר אנחנו נבוא אליכם או בהצעה להמשיך בתהליך מיד, או בהצעה לעכב את זה ולבקש עוד ארכה.

מנחם וגשל: כדי שלא יווצר מצב כאילו יש תחושה שעשינו איזה שהוא מחטף, אני רוצה לומר שלגבי המקרה של הנערות אנחנו בתוך התהליך של יציאה למכרז.

מנחם וגשל: לגבי המקלט לנשים, יש לנו את הזמן כי ממילא זה לא יעבור לפני ינואר שנה הבאה.

יעל דיין: אתה מדבר על המגזר הערבי?

מנחם וגשל: שני המקלטים.

מנחם וגשל: אם יש לכם רצון לעשות איזה שהם תהליכים, אני מבקש שזה ייעשה כי אנחנו נמצאים בתוך תהליך.

מנחם וגשל: אני לא מוסמך ולא רשאי לעצור את התהליך הזה.

מנחם וגשל: אני גם לא רוצה לבוא ושתגידו לי: שמעת ובכל זאת הלכת.

יעל דיין: לכן ביקשתי את לוח הזמנים שלכם.

בלה כהן: אנחנו כנציגות אירגונים כבר הגענו להחלטה בינינו ובין עצמינו שאנחנו מתחייבות אחת לשנייה לא לגשת למכרזים האחת של השנייה.

יעל דיין: לכן אנחנו נקיים ישיבה בנפרד כדי לראות לאיפה אנחנו מגיעים.

יעל דיין: אני עוברת לנושא של מרכזי סיוע.

יעל דיין: אני מוכרחה להגיד שהיתה כאן אי תקינות בהתגלגלות הדברים.

יעל דיין: אלי פנו בs.o.s על כך שהמימון שעליו הוחלט לגבי תקציב 2000 לא התקבל במרכזי הסיוע.

יעל דיין: אני בעקבות זה ביקשתי לכנס את הוועדה, אבל גברת טל קורמן אמרה לי שהיא לא מוכנה כי היא צריכה לאסוף נתונים.

יעל דיין: היא ביקשה לדחות את זה במספר שבועות, וכך עשיתי.

יעל דיין: בינתיים קיבלתי מכתב ממנה שהעניין פחות או יותר נפתר.

יעל דיין: אני לא יודעת עד כמה זה נפתר, ולכן בכל זאת קיימתי את ישיבת הוועדה.

יעל דיין: זה שכן עשו או לא עשו זה דבר שהוציא אותי מדעתי.

יעל דיין: פנו אלי בטענה שאין להם גרוש והם יצטרכו לסגור, ובסוף הסתבר ששום דבר לא קרס והם דיברו על הקצפת ועל הדובדבן ולא על הבשר עצמו.

יעל דיין: כל שיטת הדיווח בינינו, טל, היא לא בסדר.

יעל דיין: כשאתם צריכים את עזרתינו אתם מזעיקים אותנו עד ראש הממשלה והולכים ישירות לראש הממשלה ולכל אחד אחר, וכשאתם מסתדרים אז אנחנו נשארים עם הזעקה הגדולה בשמכם.

יעל דיין: אני מבקשת כסידרי עבודה לומר שהוועדה הזאת נותנת תמיכה לכל הגופים שמהווים חלק מהמערך התומך בנושא אלימות, בין אם זה למרכזי סיוע, למקלטים או לאירגונים שעובדים במסגרות שונות.

יעל דיין: אנחנו נותנים סיוע לקראת תקציב ואחר כך לגבי ביצוע ויישום התקציב לאחר שאושר ואם צריך רזרבות ותוספות.

יעל דיין: אני לא אומרת שתעקפו אותנו, אבל מאוד קשה לנו כשאנחנו לא מדווחים בשלבים השונים ואחר כך אנחנו ניצבים בפני עובדה או שהכל בסדר או שהכל קטסטרופה.

יעל דיין: אני מבקשת שניצור איזה שהוא דפוס פעולה.

יעל דיין: אני אומרת את זה כי עם מרכזי סיוע היו לנו בעיות.

יעל דיין: עם הגופים המאורגנים אין לנו בעיות, כי אנחנו עובדים בשיטה מסויימת.

יעל דיין: עם המקלטים בדרך כלל אין לנו בעיות, כי הם פונים במקביל ואנחנו מסתדרים.

יעל דיין: אין צורך לעקוף.

יעל דיין: צריך לאחד את הכוחות.

יעל דיין: אני לא יודעת מה זה הוא הבטיח, היא הבטיחה, הסתדרנו, הכל בסדר, כבר לא צריך.

יעל דיין: יש תקציב, יש בסיס תקציב, יש רזרבות, יש דרישות בפועל ויש דיווח שלכם על מה נעשה בפועל.

יעל דיין: זה לא צריך להיות מורכב מכיבוי שריפות, אלא רק כאשר יש שריפה אנחנו מנסים לכבות אותה.

יעל דיין: אי אפשר שתעוררו סערה כשאין שריפה רק הרגשה כללית שלא יתנו לנו, כן יתנו לנו.

יעל דיין: זה נשמע כגערה, אבל סידרי העבודה לא היו תקינים מול המרכזים כי המאמץ נעשה ואחר כך הוזעקנו ואחר כך אמרו לנו שזאת אזעקת שווא.

יעל דיין: אני בעד שתהיה תמיכה אישית של ראש ממשלה, של שרים מסויימים, אבל אז לפחות לשים הכל על השולחן ולהגיד: אנחנו קיבלנו, השריפות כובו, ולא להזעיק אותנו בזמן שמקומות אחרים נמצאים במצב של שריפה.

יעל דיין: חבר הכנסת מלול היה בין המציעים של ההצעה לסדר.

יעל דיין: כפי ששמעת ותיכף תשמע, העניין איבד מתכיפותו מאז שהעלית אותו, אבל בכל זאת אני אשמח אם תאמר כמה מילים לפרוטוקול.

רחמים מלול: ההצעה לסדר שלי עוסקת בנשים שמצבן הרבה יותר גרוע מנשים שאנחנו דנים בהן, שאמורות להיות במקלט לנשים מוכות.

רחמים מלול: אני דיברתי על רצח אישה שלצערינו מצאה מקלט של קבע לאחר שנרצחה.

רחמים מלול: הנשיאות איחדה בין שני הנושאים בגלל המכנה המשותף ביניהם, שהוא במקרה הזה המכנה המשותף התחתון, לא העליון, של אלימות נגד נשים.

רחמים מלול: הבאתי את המקרה של אסיר העולם בשם לוטפי חיג'אזי כדוגמה, שנידון למאסר עולם בשנת 1987 על רצח החייל חנוך דנמן.

רחמים מלול: חנוך דנמן היה עולה חדש מהולנד שהתגייר פה בארץ והתגייס לצה"ל, ולוטפי חיג'אזי רצח אותו כדי לשדוד את נשקו.

רחמים מלול: זה היה רצח מאוד אכזרי.

רחמים מלול: הוא נידון למאסר עולם פלוס 10 שנים.

רחמים מלול: החל משנת 1995, קרי 8 שנים לאחר שהוא נכלא, החל האסיר הזה לצאת לחופשות.

רחמים מלול: באחת החופשות שלו הוא נשא את אשתו נדיה.

רחמים מלול: אשתו לא ידעה שבעלה נידון למאסר עולם פלוס 10 שנים.

רחמים מלול: כנראה הוא הוליך אותה שולל.

רחמים מלול: לפני כחודשיים, שלושה, באחת החופשות שלו הוא רצח אותה כי הוא חשד שהיא בוגדת בו.

רחמים מלול: אני עד היום לא יודע אם הוא נתפס.

רחמים מלול: זה אסיר עולם שרצח פעם ראשונה, רצח פעם שנייה וברח.

רחמים מלול: אנחנו צריכים לדון לא על המקרה עצמו כי המקרים האלה לצערינו הולכים ורבים, אלא על המדיניות של השב"ס.

רחמים מלול: מה היא המדיניות של השב"ס בשיחרור אסירי עולם, או מה הם הקריטריונים?

רחמים מלול: האם יש פה איזו שהיא קלילות או פזיזות בשיחרור אסירים לחופשות קצובות?

רחמים מלול: האם יש מישהו בשב"ס שבודק את הרקע החברתי, הנפשי של אותו אסיר לפני שהוא משחרר אותו?

רחמים מלול: אין חקיקה שקובעת מתי אסיר עולם יכול לצאת לחופשה קצובה, זאת מדיניות של השב"ס.

רחמים מלול: המדיניות בשב"ס היא לשחרר אסירי עולם החל מ-8 שנות כליאה, אם הוא כמובן מתנהג כיאות.

רחמים מלול: אני לא יודע אם מעבר להתנהגות הנאותה בודקים עוד כל מיני דברים בגופו, בנפשו של אותו אסיר.

רחמים מלול: לצערינו, הקריטריונים הללו מתבררים כלא נכונים, ואין אנו יודעים עוד כמה סכנות כאלה צפויות לנו מחופשות קצובות או בלתי קצובות של אסירי עולם שנידונו על רקע של רצח אכזרי ונפשע.

יעל דיין: הנשיאות החליטה לחבר מספר הצעות לסדר ולהעביר אותן אלינו.

יעל דיין: העלינו לדיון מאוד מהותי בוועדת חוקה את כל העניין של שיחרורים אחרי שליש.

יעל דיין: אנחנו העלינו את זה לא בהקשר של מאסר עולם אלא בהקשר של עבירות מין, משום שבעבירות מין חמורות הסטטיסטיקה מראה שאנס שמשתחרר בהרבה מאוד מקרים הוא חוזר לסורו.

יעל דיין: זה מאוד אופייני לעבירות מין.

יעל דיין: אני לא יכולה להגיד שזה אופייני לרצח.

יעל דיין: עבירות על רקע מיני, בעיקר אונס ובעיקר אונס קטינים, אחרי השיחרור אנחנו מוצאים הרבה מאוד פעמים חזרה על אותו פשע.

יעל דיין: הרבה פעמים יש עיכוב של השיחרור על ידי האסיר עצמו.

יעל דיין: הוא אומר שהוא לא רוצה שיקום, הוא לא רוצה שליש.

יעל דיין: העניין של לשלול את השליש או לשלול חופשות צריך להיות מבוסס על זה שהציעו לו טיפול והוא לא קיבל.

דפנה בוסתן: או שכבר יש תלונות בצנרת מהמקרה החדש.

יעל דיין: אני אראה מתי מיועד להיות הדיון בוועדת חוקה בנושא הזה של שלילת חופשות או עיכוב שליש בסוגים מסויימים של עבירות.

יעל דיין: ברור שאי אפשר להחיל את זה על כולם, זה צריך להיות רק כאשר נכשל נסיון שיקום, או כאשר יש איומים של האסיר על האישה שבגינה הוא יושב.

יעל דיין: המקרה הספציפי הזה של הרצח הוא הפחות אופייני, הייתי אומרת, אבל אני אשמח להעביר אליך את הנתונים שיש לגבי חזרה על פשיעה באותם תחומים שהחזרה היא מאוד נכרת, וגם הצעות חקיקה שיש לגבי אי קיצור בשליש ולגבי שלילת חופשות.

יעל דיין: אנחנו חוזרים לנושא של מרכזי הסיוע, כאשר אין לנו את המציעים האחרים.

יעל דיין: עיקר ההצעות לסדר היו בנוסח שהבאתי כאן.

יעל דיין: זאת לא היתה גחמה של חבר הכנסת הירשזון או חברת הכנסת חזן, אלא מישהו פנה אליהם ואמר להם: לא קיבלנו את הכסף.

יעל דיין: אני רוצה לדעת איך נפתר הדבר והאם נפתר, ובמקום שלא נפתר מה לא נפתר.

טל קורמן: כל הסיכום שהגענו אליו השנה לגבי אופן הקצאת הסכום שעמד בתוכנית המרכזית היה פרי של יחסי עבודה מאוד מאוד טובים בינינו לבין משרד העבודה והרווחה.

טל קורמן: זה המקום להגיד שההצעות לסדר לא היו ביוזמתינו.

יעל דיין: אנחנו מדברים על שנתיים אחורנית ועל חודש אחורנית.

יעל דיין: לפני שנתיים כולנו טיפלנו במרכזי סיוע כאילו שאין שום גורם אחר שמטפל באלימות.

טל קורמן: זה נכון, אבל צריך בהקשר הזה להעמיד דברים על דיוקם.

יעל דיין: בסדר, אבל אנחנו לא עוסקים בהיסטוריה.

טל קורמן: אני מדברת על עכשיו.

טל קורמן: ההצעות לסדר שעלו כאן

טל קורמן: עסקו בעובדה שאין חולק עליה – לא אנחנו ולא משרד העבודה והרווחה – שעכשיו אנחנו נמצאים במחצית השנה ועדיין ההקצבה לא הועברה.

טל קורמן: חלק מזה בגלל שלקח זמן לגבש את ההסכמה על אופן הקצאת הכספים, וחלק בגלל איזה שהן דרישות שהוצגו על ידי משרד העבודה והרווחה שלגבי הרוב הגדול שלהן הגענו לאיזו שהיא הסכמה.

טל קורמן: הגענו להסכמה שמשרד העבודה והרווחה יפקח על כסף שעובר למרכזים באמצעות הרשויות המקומיות, כאשר תהיה נכונות מצידם להקצות למרכזים שיש להם בעיה עם זה מקדמות על חשבון סכום התמיכה הכולל בלי שהמרכזים יצטרכו להראות שהם הוציאו את הסכום.

טל קורמן: נכון לעכשיו קיבלתי ממנחם התחייבות לזה שהכספים יועברו מיידית, ויש לי בסיס די סביר להניח שלקראת חודש יולי המרכזים יוכלו להנות לפחות ממחצית התמיכה עד שהם יראו למשרד העבודה והרווחה איך נוצלה ההקצאה הזאת.

יעל דיין: מה נשאר פתוח ועומד?

יעל דיין: את כל הדברים האלה ידענו גם בינואר.

מנחם וגשל: צריך לקחת בחשבון שהקצינו השנה למרכזי הסיוע פי 5 ממה שהקצינו כל שנה.

מנחם וגשל: יש דברים שצריכים לעשות אותם בתהליכים.

מנחם וגשל: אני חושב שעשינו את התהליך הנכון, שכולו היה תוך רצון טוב של כל הצדדים, כולו היה תוך הבנה שיש קריטריונים שהמדינה תתבע אותם ובלי הקריטריונים האלה לא ניתן יהיה לעשות את זה.

מנחם וגשל: הסיבה היחידה שהגענו עד הלום זה כי היינו צריכים למצות את התהליך ולקבוע קריטריונים שיהיה ברור למה מרכז אחד מקבל יותר ולמה מרכז אחר מקבל קצת פחות.

מנחם וגשל: אנחנו נמצאים היום במצב שהנושא עבר את ועדת התמיכות של המשרד, כל הסכומים אושרו להוצאה.

מנחם וגשל: הדבר היחיד שאולי יש בעיה בו זה שהכסף לא ניתן בתקנות התקציב אלא ניתן מהתוספת שניתנה למשרד ולכן היה עיכוב של 3 או 4 חודשים מתחילת השנה עד שיכולנו בכלל להכנס.

יעל דיין: לא על זה דובר.

יעל דיין: מה שכן דובר עליו בתוספת ולא התקבל היו דברים ספציפיים כמו התעריפים לגבי ילדים במקלטים והמקלטים הנוספים.

מנחם וגשל: יכול להיות שזה דובר אבל זה לא היה בבסיס.

מנחם וגשל: זה נמצא כרגע בסכום שיש לי יסוד סביר להניח שהוא נכנס לבסיס של השנים הבאות.

מנחם וגשל: ב-3,4 חודשים הראשונים של השנה היינו צריכים לעשות את כל הפעולות שעשינו על-מנת שנדע איך להקצות את הכספים.

מנחם וגשל: סביר בעיני להניח שבשנים הבאות, בתחילת שנת תקציב, אפשר כבר לרוץ עם הדבר הזה, לא צריך להתעכב.

חוסניה ג'בארה: זה המצב התקציבי גם במגזר הערבי?

מנחם וגשל: לכולם.

אירית אומנית: היום אתן מקבלות 50%, מוציאות, מביאות קבלות ואז מקבלות את ה-50 הנוספים?

מנחם וגשל: זה לא ככה.

מנחם וגשל: כיוון שהם לא רוצים כרגע לחכות עד שהם יוציאו ויביאו קבלות, אז אין שום בעיה מרגע שייחתם ההסכם עם המרכזים לתת להם מקדמה ועל בסיס המקדמה לחדש מקדמה.

מנחם וגשל: אנחנו נגיע איתם להסדר.

יעל דיין: בסך הכל התקציב של מרכזי סיוע היה מיועד להיות בבסיס תקציב 2000.

יעל דיין: אחר כך באו שתי תוספות בנושא אלימות כלפי נשים.

יעל דיין: היתה תוספת אחת עם MATCHING של 24 מיליון, שמתוכה 12 היו ממשרדים שונים אבל החלק העיקרי היה ממשרד העבודה לכל הנושא של אלימות כלפי נשים.

יעל דיין: אחר כך עם אישור התקציב בסוף דצמבר היתה תוספת גלובאלית למשרד העבודה והרווחה של 175 מיליון, כאשר היתה הבטחה בשולחן הזה שמתוכם כ-15 מיליון הולכים לנושא של תעריפים במקלטים, עידכון תעריפים ו-3 או 4 מקלטים נוספים.

יעל דיין: על זה לא שמענו כלום.

מנחם וגשל: סליחה, אני דיברתי על זה בפעם הקודמת.

מנחם וגשל: אנחנו הקמנו מקלט במגזר החרדי ועכשיו קיבלנו תקציב להקמת מקלט במגזר הערבי.

יעל דיין: אני מדברת על עידכון במובן המלא והתקציבי, זאת אומרת כך וכך שקלים נכנסו לזה מתוך כך וכך שקלים.

יעל דיין: אפרופו מרכזי הסיוע, הם לא היו אמורים להכלל בשתי התוספות שבאו אחר כך.

יעל דיין: הם נכללו בבסיס התקציב 2000, והתוספות אחר כך התחלקו למקלטים, לאירגונים, לתעריפים.

יעל דיין: זה לפי תוכנית שהגשנו וגיבשנו יחד עם ועדת הכספים.

יעל דיין: כל זאת בימיו הטובים של יגאל.

מנחם וגשל: זאת ההוכחה הכי טובה שלמרות שיגאל איננו אנחנו עושים את כל הדברים.

מנחם וגשל: אני יודע שהיום אנחנו נמצאים על קרקע בטוחה.

מנחם וגשל: אני חושב שצריך לסמוך על זה.

יעל דיין: אני לא יושבת כאן כוועדת ביקורת, אני יושבת משום שמישהו הביא לתשומת לב המליאה שעניין מרכזי הסיוע, למרות שהוא היה הראשון והחשוב מכולם והדחוף מכולם ועל סף קריסה יותר מכולם, נמצא בבעיה.

יעל דיין: אני לא שותפה להם ולא יוזמת.

יעל דיין: אני מקבלת אותם מהמליאה.

יעל דיין: אני מבקשת לנצל את ההזדמנות הזאת ולומר שבנוסף ובנפרד מנושא הפרטת המקלטים אנחנו נכנסים לפגרה, וכשנחזור מהפגרה דיוני התקציב 2001 כבר יהיו בעיצומם.

יעל דיין: אני אעשה ישיבות בפגרה בנושא תקציבים.

יעל דיין: הייתי רוצה לחסוך לכולנו ולומר שהתקציב של השנה הזאת יהיה בבסיס התקציב לשנה הבאה.

יעל דיין: זה לא שנבקש עוד 4 מקלטים, כי יש לנו עניין של מדיניות שמגבילה את מספר המקלטים, אבל אנחנו נגיע אליכם עם משהו די מוכן עוד לפני סוף הפגרה על סמך התקציב הקיים.

יעל דיין: יכול להיות שבעניין של נערות במצוקה, ששם יש חסר רציני, נצטרך להפנות תקציב או לחשוב על עוד מרכז לנערות למצוקה.

יעל דיין: אנחנו נבוא בצורה מאוחדת ומאורגנת - גם האירגונים, גם הרשות, גם הוועדה, ונדרוש לא לדחות את זה לרגע האחרון משום שיש לנו כבר בסיס.

יעל דיין: אני חושבת שבתחום הזה בגלל ההישגים נשמור על מה שיש.

יעל דיין: אני מקווה שלגבי שנה הבאה זה כבר ילך חלק, כי יש לכם קריטריונים, אתם יודעים איפה אתם צריכים להגיש קבלות.

יעל דיין: אני מציעה לוועדה, שבין כה תשב בנושא אלימות, שתראה אם יש דרישות שהן שונות ממה שכבר קיים.

אירית אומנית: אני חושבת שהישיבה שלנו לבד בלי המשרד בנושא הפרטת המקלטים חשובה לעין שיעור מכמעט כל דבר אחר, כי אם היא תיצור אותנו כגוף עשינו חצי מהעבודה.

נדיה חילו: מנחם, אתה דיברת על תנאי סף ותנאים מינימאלים של המכרז.

נדיה חילו: רציתי לשאול אם בחלק של התנאי סף לגבי המגזר הערבי ניתן להכניס את ההיבט של התרבות והשפה.

מנחם וגשל: אסור להכניס את תנאי הסף האלה לגבי הגוף הזוכה, אבל ניתן לחייב את הגוף הזוכה להעסיק צוות שיהיה לו גם את שני התנאים שאת אמרת.

מנחם וגשל: אם הוא לא יעמוד בתנאים האלה הוא מפסיד את הזכייה שלו.

מנחם וגשל: זאת ההחלטה.

מנחם וגשל: הגוף הזוכה הוא הגוף שיזכה במכרז כשהתנאים הם פתוחים.

מנחם וגשל: בתוך תנאי המכרז יהיה כתוב שהגוף הזוכה יתחייב להעמיד צוות שעליו חלים תנאי הסף שאת אומרת, ואם הוא לא יעמיד את הצוות הזה הוא הפסיד את הזכייה.

מנחם וגשל: לשאלתה של חברת הכנסת דיין האם ניתן יהיה להכניס מישהו במגזר הערבי לוועדת המשנה כדי שהוא יקפיד שאכן תנאי הסף מתקיימים, אני לא יודע אם נכניס מישהו מהמקלטים או נכניס מומחה מוסכם שישב בוועדה.

מנחם וגשל: ברור לי שמטעמינו יצטרך לשבת מישהו שיודע לבחון האם שני תנאי הסף מתקיימים.

מנחם וגשל: אני לא אדע להגיד האם הגוף העמיד צוות שיש לו גם ידיעה על בוריה בשפה וגם הבנה מעמיקה בתרבות, כי אני לא יודע לבחון את זה.

מנחם וגשל: אנחנו נצטרך לקחת מומחה שיתן לנו אינדיקציה האם כן או לא.

חוסניה ג'בארה: אני לא חושבת שזה רלוונטי.

חוסניה ג'בארה: לפי מידע שהגיע אלי, האנשים שניגשו למכרזים היו אנשי עסקים שהיו להם את התנאים שאתה מדבר עליהם.

חוסניה ג'בארה: לפי דעתי זאת טעות אחת גדולה לפתוח את המכרז לכל אחד.

מוחמד כנעאן: בהמשך לדבריה של חברת הכנסת חוסנייה ג'אברה, אני יודע שיש גורמים במשרד העבודה והרווחה ששולחים את המכרזים לאנשי עסקים מסויימים.

מוחמד כנעאן: הגיע במקרה לידי אחד המכרזים האלה.

מנחם וגשל: זה פלילי מה שאתה אומר.

מנחם וגשל: מי שעשה דבר כזה שייכנס לבית-סוהר.

מוחמד כנעאן: מוטב שתבחן את הדברים שאני אומר, כי לצערי הרב במגזר הערבי אין גבול לדברים הלא חוקיים שנעשים על ידי משרדי ממשלה שונים.

מוחמד כנעאן: זה כואב לי, זה חורה לי אבל זאת המציאות העגומה.

מוחמד כנעאן: באים לתקן דברים או מנסים לתקן דברים אבל עושים בדיוק ההיפך ממה שצריכים לעשות.

מוחמד כנעאן: למה דווקא בנושא של ההפרטה של המקלטים מתחילים במגזר הערבי?

מוחמד כנעאן: זה כן התחיל במגזר הערבי, למרות שאמרו שזה לא בדיוק ככה.

מוחמד כנעאן: הם לא אומרים את האמת.

יעל דיין: מילא שאתה מעלה את זה בפעם השלישית, אבל אתה בא עם האשמות חמורות מאוד.

יעל דיין: אני לא אעשה צנזורה לא למשרד ממשלתי ובוודאי לא לחבר כנסת.

יעל דיין: אתה אומר שאומרים לך פה דברים שאינם אמת, אתה אומר שמשקרים לך, אתה אומר שנעשים דברים לא חוקיים.

יעל דיין: כל זה נכנס לפרוטוקול.

מוחמד כנעאן: הדברים נכנסים בשם אומרם, לא בשמך.

מוחמד כנעאן: אני אחראי.

יעל דיין: אני מבקשת שתביא סימוכין להאשמות שאתה מטיח במשרד הממשלתי.

מנחם וגשל: לא נאמר שיש מישהו שמשקר, נאמר שאני משקר.

מנחם וגשל: אני לא שיקרתי אותך באף מילה אחת כאן בוועדה.

מוחמד כנעאן: אני לא אמרתי שאתה משקר.

מוחמד כנעאן: אני לא נקבתי בשם שלך.

מנחם וגשל: כפקיד במשרד ממשלתי אני חושב שצריכה להיות איזו שהיא הגינות ביחסים בינינו ובין חברי הכנסת.

מנחם וגשל: עכשיו אני אענה לשאלתך.

מנחם וגשל: אני רוצה לומר לך שמי שמפרסם את המכרזים זה הגזברות הראשית במשרד, חשב המשרד ואנוכי, עבדך הנאמן.

מנחם וגשל: אני אומר לך שאני לא יודע על שום מקרה שבו אנחנו הודענו למישהו על תנאי המכרז.

מנחם וגשל: זה דבר פלילי לא מצד הגוף שמציע אלא מצד הגוף שהעביר את החומר הזה.

מנחם וגשל: אם יש לך מידע כזה, אני אשמח לקבל אותו.

מנחם וגשל: אני מתחייב כאן בוועדה שאני מעביר אותו ליועץ המשפטי באותו יום שהוא יגיע אלי.

מנחם וגשל: אסור לעשות את זה.

מנחם וגשל: אם עושה את זה מישהו זה דבר חמור מאוד.

מוחמד כנעאן: אני אראה ליושבת-ראש הוועדה דוגמה כזאת.

מנחם וגשל: אני מתחייב לפעול.

מנחם וגשל: אנחנו יצאנו למכרז בנושא של המקלטים במגזר הערבי בגלל שהיו בזמנו בעיות עם העמותה.

מנחם וגשל: היתה שם בעיה עם הניהול.

מנחם וגשל: כולם מכירים כאן את הסיפור.

מנחם וגשל: זה נכון שבינתיים החליפו שם את המנהלת, אבל תהליך המכרז יצא.

מנחם וגשל: כיוון שכבר בישיבה הקודמת נשאלתי את אותה שאלה, אמרתי שאנחנו יוצאים בהדרגה למכרזים על כולם.

מנחם וגשל: לדעתי - ואני הבטחתי שאני אתן כאן לוח זמנים לגבי כל התהליך - אנחנו נצא לגבי המקלטים במגזר הערבי, אנחנו נצא לגבי המקלט החרדי ואנחנו נצא לגבי כל המקלטים בצורה מדורגת.

מנחם וגשל: אם זה היה תלוי בי, במקום לעבור את דרך הייסורים הזאת כל פעם עוד מקלט ועוד פעם לחץ ועוד פעם מתח הייתי יוצא בבת אחת על כולם וגומר את התהליך הזה בצורה מסודרת ונקייה.

מנחם וגשל: מבחינתי כמשרד, יותר מאשר היה חשוב לי אם הגענו לקריטריונים או לא זה זה שהגענו לאיזה שהם תהליכי עבודה הוגנים שמאפשרים להם לעשות את העבודה ולנו לפקח בצורה שאנחנו מפקחים, וזה לא בצורה של כלבי שמירה אלא בצורה של יחסי עבודה הוגנים.

מנחם וגשל: יש לנו את אותם יחסים עם המקלטים.

מנחם וגשל: יחסי העבודה הם יחסי עבודה הוגנים.

מנחם וגשל: אנחנו עובדים ואנחנו שומעים.

מנחם וגשל: אף אחד לא יכול להתלונן על העובדה שהוא פונה אלינו ואנחנו לא מוכנים לשמוע, לא מוכנים להקשיב.

מנחם וגשל: לא תמיד נעשה את מה שמבקשים מאיתנו, אבל להקשיב ולדון תמיד נעשה.

יעל דיין: מה עם האפשרות של כל המקלטים באותו זמן?

מנחם וגשל: זה רק עניין טכני.

מנחם וגשל: יכול להיות שאם תהיה החלטה שאתם תשבו ביניכם ותגידו: במקום שתצאו עם עוד אחד ועוד אחד ועוד אחד, תצאו ביחד כדי שהתהליך הזה ייגמר, אנחנו נענה בחיוב לעניין.

מנחם וגשל: אני מוכן לשקול את זה.

יעל דיין: יש לזה מעלה בעיקר אם יש נטייה להגיע להסכמה מראש.

יעל דיין: אנחנו גם שמענו כאן שיכולים להגיע להסכמה בין המקלטים על ירידה מהמכרז, זאת אומרת לגשת למכרז על סמך הסכמה מראש.

יעל דיין: אני לא רוצה להביע את דעתי על התקינות של זה כי אני לא יודעת מה מצב השוק, אבל גם לא הייתי רוצה שזה ייגמר בזה שכל המקלטים יצאו למכרז, כולם יהיו תפורים, כולם יהיו בידי המנהלים של עכשיו.

מנחם וגשל: אם מדברים למשל על מוסדות של רשות חסות הנוער, כולם פועלים היום באמצעות עמותות, הם לא ממשלתיים.

מנחם וגשל: כל היושבים כאן יודעים שזה הכל באמצעות מכרזים.

מנחם וגשל: להגיד לך שאני יודע היום על איזה שהוא גוף חוץ מהמקלטים, אז אני מכיר מעט מאוד גופים שפועלים היום על ידי הממשלה.

בלה כהן: מרכזים שלנו לסיוע מוציאים להפרטה.

מירב שביב: הם אף פעם לא היו ממשלתיים.

בלה כהן: הם בשיתוף עם משרד העבודה והרווחה.

מירב שביב: זה לא שהם מוציאים.

מירב שביב: היום כמעט אין שירות שהממשלה מבצעת.

מירב שביב: אנחנו מעוניינים בגורמים שמתמחים בנושא על-מנת שהממשלה תקנה מהם שירותים.

מירב שביב: לכן, כאשר מפתחים שירות חדש כדוגמת המרכזים האלה למניעת אלימות, הממשלה מקבלת תקציב, היא לא מעבירה את זה באמצעות תמיכה אלא היא קונה שירות.

מירב שביב: היא מגדירה את השירות, היא מגדירה את הקריטריונים לבחירת הגופים והיא קונה את השירות.

בלה כהן: אנחנו התחלנו בהקמה של הדברים.

בלה כהן: אנחנו אוספים תרומות, אנחנו משקיעים בחדרים, משקיעים במבנים, משקיעים כוונות, רצון טוב ואידיאולוגיה.

בלה כהן: מצד אחד אתם אומרים: זה שלכם, ומצד שני אתם מוציאים אותנו למכרזים.

בלה כהן: זה לא נותן לנו שום תמרוץ להמשיך ולהשקיע את המשאבים האלה.

עסאם מח'ול: תסבירי לטובת מי אתם מוציאים את זה למכרז.

מירב שביב: קודם כל זה לטובת הלקוחות.

מירב שביב: אני לא מכירה את הנושא הספציפי של מרכזים למניעת אלימות, שירות שהוקם בצורה התנדבותית על ידי ויצ"ו.

מירב שביב: אני מדברת על נושא המכרזים בכלל.

מירב שביב: למה בכלל אנחנו עושים מכרזים?

מירב שביב: למה נחקק החוק?

מירב שביב: המטרה לקחת את האירגון או את הגורם שמתאים מבחינה מקצועית – לפעמים יש גם קריטריונים של מחיר – לקיים את השירות עבור הממשלה.

מירב שביב: תראו את המטרה הזאת כמטרה לטובת הלקוחות.

מירב שביב: אם לא היו מכרזים, אז פה היה אירגון שהיה רוצה לעשות את זה ושם אירגון, שלאו דווקא היו מתאימים.

מירב שביב: סביר להניח שאם ויצ"ו מתמחה היום בנושא היא תזכה במכרזים.

מירב שביב: כל שירות שהוא שירות התנדבותי לא מוסדר בצורה חוקית.

יעל דיין: אני פעם ראשונה שומעת על מרכזים של ויצ"ו שהולכים למכרזים.

בלה כהן: גם נעמ"ת, גם אל"י.

יעל דיין: העלית פה נושא.

יעל דיין: אני אשמח להעלות את הנושא בוועדה, אבל אז אני הודיע למשרד העבודה והרווחה ולאוצר שיבואו עם נתונים שמתאימים לנושא החדש הזה.

יעל דיין: כרגע אני לא רואה סיבה לפתוח את זה, כי אנחנו עוסקים בנושא הספציפי של מקלטים.

עסאם מח'ול: אני מציע שלא נסתפק בתשובה ששמענו ממשרד העבודה.

עסאם מח'ול: מי מחליט שהמהלך הזה הוא לטובת הציבור שאמור לקבל את השירות הזה?

עסאם מח'ול: חוק זה דבר שאפשר לשנות ואפשר לבחון אם הוא עונה על הצרכים או לא.

עסאם מח'ול: אני חושב שהכיוון צריך להיות לא לקבל את הקביעה של משרד הרווחה, אלא לחשוב איך אנחנו נעבור את המכשול הזה.

עסאם מח'ול: אני יכול לספר כמה שהאיש מתאים מרחוק, אבל הוא לא מחוייב לזה.

עסאם מח'ול: הוא עושה את זה מכיוון שהוא רוצה להרוויח כסף.

עסאם מח'ול: אנחנו צריכים לא רק להיות הגיוניים כאשר אנחנו קובעים את זה, אלא להיות אנושיים כשאנחנו מחליטים החלטה כזאת.

עסאם מח'ול: אני מציע שהדיון יהיה דיון מהותי.

עסאם מח'ול: אני חושב שיש מקום לנהל את המאבק הזה בצורה יסודית.

מנחם וגשל: לפני שהגעתי לתפקיד הנוכחי ניהלתי את המערכת שנקראת רשות חסות הנוער.

מנחם וגשל: כשנכנסתי למערכת הזאת, רוב המוסדות היו מוסדות ממשלתיים, שזה כאילו השאיפה הכי גדולה של הוועדה.

מנחם וגשל: לגבי ההוסטלים, מרגע שהעברנו אותם להפעלה ציבורית במכרזים היתה קפיצת מדרגה ביחס אל המטופלים.

רות רזניק: אבל כאן זה בדיוק דבר והיפוכו.

מנחם וגשל: אני מוכן לקחת אותך לביקור.

יעל דיין: אם אתם רוצים לפתוח את זה, בקשה, אני אפתח את כל העניין.

יעל דיין: אם אנחנו מנסים לקבוע את ההליך הזה בצורה תקינה, בידיעה שהוא ישנו בחוק ומקובל עלינו, אז בבקשה להגיש הצעת חוק.

יעל דיין: אני מניחה שיחתמו עליה רבים וטובים.

יעל דיין: זה ודאי לא יכולה להיות הצעה ממשלתית, משום שהממשלה כן מעוניינת בהחלת מכרזים על שירותים שניתנים על ידי מקלטים.

יעל דיין: כפי שאמרתי, פורום המקלטים המורחב ישב לחוד, בלי משרדי ממשלה, ויגבש את דעתו, כי לא כל מי שעוסק במקלטים חושב שלא צריך לצאת למכרזים.

איידה טומלסימן: אני לא אכנס לפרטי פרטים כי כבר השמעתי את דברי כמה פעמים.

איידה טומלסימן: הייתי אולי אחת הראשונות שהעלתה את הנושא הזה.

איידה טומלסימן: אני עקרונית מתנגדת לכל נושא המכרזים, וכבר אמרתי את זה, אבל בלתי אפשרי לבוא ולהגיד שלא ייכנס כתנאי סף שזה יהיה אירגון ולא גוף של אנשי עסקים.

איידה טומלסימן: זה חייב לפחות להיות תנאי סף נמצא וברור במכרז, כדי להבטיח את טובת הלקוחות שאנחנו מחפשים במכרז הזה.

איידה טומלסימן: לא מספק אותי לשמוע שהצוות צריך להכיר את השפה על בוריה.

איידה טומלסימן: להכיר זה עדיין לא שפת אם, להכיר זה עדיין לא להבין את התרבות, ולהכיר את התרבות זה לא לחיות אותה.

איידה טומלסימן: אפילו לפעמים אנשי הצוות שנמצאים במשרד לא יודעים לתת תשובות.

איידה טומלסימן: בלתי אפשרי להתעלם ולהגיד שהצוות יכיר את השפה.

איידה טומלסימן: אפילו אם נביא את כל יוצאי מרוקו ותימן או אני לא יודעת מי זה עדיין לא להכיר את האוכלוסייה וזה לא להיות חלק מהאוכלוסייה.

יעל דיין: צריך כאן מאוד להזהר בניסוח, כי לא הייתי רוצה שבמקלטים כלליים תהיה שפת אם עברית ,או שלא יקחו לעבודה עובד סוציאלי ששפת האם שלו היא לא עברית.

איידה טומלסימן: אז אולי נדבר על מקלטים שפונים לכלל האוכלוסייה.

איידה טומלסימן: למה קם בכלל מקלט לנשים ערביות?

איידה טומלסימן: למה קם בכלל מקלט לנשים חרדיות?

יעל דיין: גם לגביהם אני אצטרך להעמיד תנאי סף מהסוג הזה שאישה שעובדת במקלט חרדי ידרשו ממנה – דבר שלא מקובל עלי בחינוך – שתהיה שומרת שבת, שתכיר היטב את תוכן החיים.

מנחם וגשל: לא ידרשו ממנה להיות שומרת שבת, ידרשו ממנה לא לחלל שבת.

מנחם וגשל: זה ההבדל הקטן.

מנחם וגשל: אני ראיתי נשים שרוצות להיות שם שהן לא בהכרח חרדיות.

יעל דיין: אני מדברת על עובדות.

נדיה חילו: צריכים להיות זהירים שגם לא נסגור את הפתחים למישהו במגזר הערבי שירצה לנהל מקום חילוני.

אירית אומנית: כל המקלטים צריכים היום לקבל צוותים דוברי שפות שונות.

איידה טומלסימן: האם אני אצליח בוועדה המכובדת הזאת להבין מתי יוצא המכרז למקלט לנערות בדירת המעבר?

איידה טומלסימן: בלתי אפשרי שבכל פעם שאני צריכה לחדש את הסכם שכר הדירה אני לא אדע מה להגיד לאדם שאני שוכרת ממנו את הבניין.

איידה טומלסימן: אולי יגידו לנו אם זה יהיה תוך חודש, תוך חודשיים, תוך שבועיים.

מנחם וגשל: העברנו את הניסוח של המכרז לבדיקה של היועץ המשפטי.

מנחם וגשל: אני לא רוצה להתחייב כרגע על יום או יומיים לכאן או לשם.

מנחם וגשל: אם את שואלת אותי, לדעתי במהלך אוגוסט המכרז הזה יצא, כדי שבחודש ספטמבר, פלוס מינוס, נוכל לגמור את התהליכים ונוכל להפעיל אותו בצורה מסודרת.

מנחם וגשל: גם אנחנו מעוניינים שהתהליך הזה לא יימשך, כי לכאן או לכאן ההתמשכות שלו זה הדבר הכי גרוע שיכול להיות.

מנחם וגשל: על זה אנחנו מסכימים.

יעל דיין: אנחנו ביקשנו את לוח הזמנים לגבי הכל.

יעל דיין: נשאלה פה שאלה אם המשרד יכול להוציא את כל המכרזים באותו זמן.

מנחם וגשל: למשרד, לפי דעתי, אין בעיה בעניין הזה.

רות רזניק: האם אני או נעמ"ת, במידה וכל הצוות שלנו יהיה דתי או חרדי, נוכל לגשת למכרז ל"יד לאחים" או ל"בת מלך" או ל"אמונה"?

מנחם וגשל: כן.

רות רזניק: זאת אומרת שיש לנו סיכויים יותר גדולים לזכות מאותו גוף שקם באופן אידיאולוגי ולמטרה ספציפית.

רות רזניק: במקלט של "יד לאחים", שיש לו מטרה מאוד מוגדרת, גם איידה תוכל להשתתף, והיא תנהל אותו לגמרי הפוך מהמטרות של המייסדים.

מנחם וגשל: איידה תוכל להשתתף בו כגוף זוכה.

מנחם וגשל: איידה לא תוכל להפעיל אותו כצוות בגלל המגבלות שהכנסנו.

מנחם וגשל: הנושא הזה שאיידה העלתה אותו, שאני גם מרגיש בו בעייתיות, זה העניין הזה אם אפשר להכניס לחוק המכרזים שרק עמותות יוכלו ולא אנשים פרטיים.

מנחם וגשל: ניסינו לבדוק את הדבר הזה.

מנחם וגשל: התשובה היתה שמשפטית לגבי גוף זוכה אסור להכניס את הדברים.

מנחם וגשל: לכן אני מסכים לגמרי עם מה שאמרה חברת הכנסת דיין.

מנחם וגשל: אתם רוצים לדון, בקשה, תדונו אם מותר, אם אסור ותקבלו חוות דעת משפטיות.

מנחם וגשל: אתם זכאים גם לבקש מהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה לתת לכם תשובות ולראות איפה הדברים עומדים.

מנחם וגשל: תעשו את כל התהליכים האלה.

מנחם וגשל: אני לא נגד.

מנחם וגשל: אנחנו לא במלחמה פה.

מנחם וגשל: אנחנו כפופים לאותם תהליכים חוקיים שמדינת ישראל קובעת ובתהליכים האלה אנחנו הולכים.

יעל דיין: אני רוצה לחזור ולציין שיש הבדל בין גוף זוכה ובין המשך המכרז, זאת אומרת ועדת משנה לבחינת תנאי סף כאלה או אחרים.

יעל דיין: אם יש רק גוף זוכה אחד, מה קורה?

מנחם וגשל: הגוף הזוכה מתחייב להפעיל צוות.

מנחם וגשל: אם הוא לא יפעיל צוות לפי דרישתינו, הוא יפסל.

יעל דיין: אם יש גוף זוכה זה עוד לא סוף הסיפור.

יעל דיין: הוא הולך לוועדה שמציבה בפניו את הקריטריונים להפעלה אחרי שהוא זכה.

מנחם וגשל: כל הדברים האלה יהיו כתובים במכרז עצמו.

מנחם וגשל: הזכייה שלו מותנית בעמידה בכל התנאים שכתובים במכרז.

יעל דיין: מתי הוא מגיע לוועדת המשנה?

מנחם וגשל: הוא מגיע לוועדת המשנה אחרי שהוא מציג הוכחות שיש לו את כל הדברים שמפורסמים במכרז.

מנחם וגשל: חוסן כלכלי, למשל, זה אחד הקריטריונים שפוסלים בגללו.

מנחם וגשל: עמותה שאין לה חוסן כלכלי, על פי קריטריונים אובייקטיבים, לא תוכל לזכות במכרז.

אירית אומנית: איזה חוסן כלכלי היה ל"בת מלך"?

אירית אומנית: ב-3,4 שנים האחרונות נפתחו "יד לאחים", "בת מלך", והיום פתאום דתיות לאומיות.

מנחם וגשל: תבדקי עם יושבת-ראש הוועדה.

מנחם וגשל: היא בפעם הקודמת אמרה שיש החלטת ועדה לגבי נשים חרדיות, נשים דתיות לאומיות.

יעל דיין: אנחנו דנו בזה.

יעל דיין: הם מבקשים להכלל בסכום זכאי הסיוע בעניין ההפעלה לגבי נשים דתיות לאומיות.

יעל דיין: הן טענו שהן לא מתאימות למקלט חרדי.

יעל דיין: .

אירית אומנית: אנחנו קיבלנו אותן במקלטים הקיימים.

יעל דיין: אני אומרת מה שהן אמרו.

מנחם וגשל: נפתח כבר מקלט כזה?

מנחם וגשל: אני מודיע לך שגברת סילבצקי אחרי הוועדה הזאת הגיעה אלינו.

מנחם וגשל: אני ביקשתי לדעת על כמה נשים מדובר ולמה הן לא יכולות, כי גם אנחנו לא קיימים כדי לבזבז את משאבי המדינה.

מנחם וגשל: אם הן יכולות לקבל את הפתרון לא צריך לפתוח מקלטים מיוחדים.

מנחם וגשל: זאת בדיוק הסיבה שבינתיים זה עוד לא קיים.

מנחם וגשל: את לא תגידי את זה לגבי החרדיות, נכון?

אירית אומנית: נכון.

יעל דיין: אי אפשר להגיד שזה לא עלה על סדר היום.

רות רזניק: מאיפה בכלל נוצר הרעיון הזה?

רות רזניק: באיזה מקום בעולם "מפריטים" מקלטים לנשים מוכות שהוקמו בידי גופים אידיאולוגים?

רות רזניק: מאיפה למדתם את הפטנט הזה?

מנחם וגשל: אני מציע שתזמינו את היועץ המשפטי לממשלה ותשאלו אותו.

בלה כהן: לא חשבו על זה בכלל.

יעל דיין: אם את מומחית במה חשבו ובמה לא חשבו אז למה את לא מארגנת חוק נגד.

יעל דיין: הנושא הזה של ההפרטה הגיע לשולחן הזה כאשר הוא היה באיזה שהם הליכים.

יעל דיין: אף אחד כאן לא יכול להגיד: לא ידענו.

יעל דיין: יכולים להגיד: ידענו וזעקנו, ידענו והתנגדנו, ידענו והסכמנו.

יעל דיין: זה לא נפל כעובדה מוגמרת, היתה לזה די התרעה.

יעל דיין: הוועדה ישבה בנושא הזה.

יעל דיין: נכון שאי אפשר כאן לאחוז במקל בשני הקצוות שלו.

יעל דיין: ממה נפשכם?

יעל דיין: אם אתם מתנגדים לכל עניין התקצוב דרך מכרזים, אז בקשה ליזום הצעת חוק שתפטור את משרד העבודה והרווחה מחובת המכרזים שחלה עליו היום.

יעל דיין: הטענות הן לא למשרד העבודה והרווחה.

יעל דיין: אפשר לבוא ולהגיד: למה לא יזמתם בעצמכם.

יעל דיין: יש כאן 120 חברי כנסת.

יעל דיין: אני בטוחה שחלק נכבד מהם ישמח לחתום על חוק כזה מבלי אפילו לבדוק עד הסוף.

יעל דיין: אי אפשר גם לא להציע הצעת חוק כזאת, וגם באותו זמן להגיד: לא מוצא חן בעינינו, תחכו עוד חודש, תחכו לשנה הבאה .

יעל דיין: משרד העבודה והרווחה עושה מה שמוטל עליו על פי חוק.

יעל דיין: לא מוצא חן בעינינו, אנחנו צריכים או לשנות את החוק, או להיות משוכנעים שאכן הם עושים את זה בהליך שבסופו של דבר יהיה לטובת האוכלוסייה הנזקקת.

יעל דיין: אנחנו יכולים להזמין את היועץ המשפטי - לפי דעתי זה יהיה ביזבוז זמן - שיסביר לנו מדוע חלה חובת המכרזים גם על השירות הזה.

יעל דיין: אם אכן יש מגמה שהולכת ומתרחבת של אנשי עסקים ששולטים, אז בקשה להביא סימוכין.

יעל דיין: מדוע מרכזי הסיוע הספציפיים האלה מקבלים מימון אדיר ולא עוברים מכרז?

בלה כהן: זה יקרה להם בסוף.

יעל דיין: אני לא שאלתי אותך, אני שואלת את משרד העבודה.

מנחם וגשל: גובה התמיכה למרכזי הסיוע עדיין נמוך ב-50% מההוצאה.

מנחם וגשל: הם שקלו את הנושא של מכרזים, אבל כאן היתה את האופציה לשקול אם הולכים על מכרזים או על תמיכות.

מנחם וגשל: מדובר על תהליך מסובך לא פחות מהתהליך שהם עוברים עם המכרזים.

יעל דיין: האם יש קריטריון על מבחינת גובה התמיכה להוצאה של אותו גוף למכרז?

מנחם וגשל: אני לא רוצה לענות תשובה שהיא תהיה תשובה לא חד משמעית.

מירב שביב: אין קשר בין גובה התקציב או גובה התמיכה לבין יציאה למכרז או תמיכה.

מירב שביב: שיטת קניית שירותים, אם זה באמצעות תמיכה או באמצעות מכרז, נקבעת בהתאם למהות הפעולה.

מירב שביב: במרכזי סיוע ההצעה הראשונית היתה כן להוציא אותם למכרזים וכן לקנות שירותים, אבל ישבנו ומצאנו שאין לנו שיטה בה נוכל לשלם להם.

מירב שביב: זה הרבה יותר מסובך לקנות מהם שירותים, כי אין לנו מעקב.

מירב שביב: יש להם הרבה יותר שיחות טלפון.

מירב שביב: בדרך כלל גופים מעדיפים שנתמוך בהם ולא נקנה מהם שירותים.

מירב שביב: כמובן שאם המשרד יחליט בסופו של דבר שזה שירות שאפשר להוציא אותו לקניית שירותים ויש הגיון לקנות שירותים בצורה זו או אחרת, אז יוציאו את זה למכרז.

מנחם וגשל: בנושא של תמיכות אנחנו צריכים כל שנה לעמוד מחדש.

מנחם וגשל: כל שנה אנחנו מפרסמים את הקריטריונים וכל שנה אנחנו צריכים להגיש.

מנחם וגשל: זה שונה מנושא המכרזים, שבו גוף שזוכה במכרז הוא גוף שלפי החוק אפשר עד 3 שנים לסמוך על אותו מכרז, ובדרך כלל בגלל שהוא הגיש כמויות עצומות של מכרזים אנחנו לא מקפידים ב-100% על ה-3 שנים.

מנחם וגשל: יש כאן תהליך שצריך לעבור אותו, אבל ברגע שעברת אותו, מערכת היחסים מאוד ברורה ,אתה יודע לטווח ארוך איך אתה חי.

מנחם וגשל: טל יודעת שלגבי מרכזי הסיוע אנחנו פירסמנו את הקריטריונים השנה וניגשו גופים שלא צפינו שיגשו.

מנחם וגשל: אני אמרתי שאנחנו לא מנהלים איתם מו"מ כגוף על כדי ללמוד את הקריטריונים, והם לא מנהלים איתנו את המו"מ כי הם היחידים שיגשו ויוכלו להנות מתמיכות.

מנחם וגשל: כל מי שיגש ויענה על הקריטריונים לתמיכות – יזכה.

מנחם וגשל: אני לא בטוח אם המקלטים שנמצאים כאן, לאחר ששמעו את מה שאמרתי, יהיו מעוניינים ללכת על תמיכות.

יעל דיין: קווי חירום ניגשו לתמיכה.

יעל דיין: אני רוצה להודות לנוכחים ולנוכחות.

יעל דיין: אני לא יכולה להתנצל בשם חברי חברי הכנסת שהאשימו בפלילים ובשקרים.

יעל דיין: אני לא לוקחת את האחריות על זה.

יעל דיין: אם יש לכם טענות או בקשות אז תפנו ישירות אליהם.

יעל דיין: אני לא עושה צנזורה לאף כיוון.

יעל דיין: גם אם לא מקובל עלי משהו, זה לא עמדת ועדה בכל מקרה.

יעל דיין: אם הוא יעביר לי את הדוגמאות של מכרזים שנשלחו ישר לאנשי עסקים, אני כמובן אעביר אליכם ואבקש תגובה וטיפול.

יעל דיין: בואו לא נשאיר לרגע האחרון את הדברים האלה.

יעל דיין: אנחנו נשב לפני הפגרה עם המקלטים.

יעל דיין: אני מציעה שנכלול בזה גם גופים אחרים שכבר עוברים מכרזים או קניית שירותים.

יעל דיין: אני מציעה שבאופן אינדיבידואלי - אני לא הולכת ליזום חוק - תיזמו חוק שמוציא שירותי רווחה כאלה או אחרים מתחום המכרזים.

יעל דיין: היום כל ליבי עם אלה שמנהלים ומנהלים טוב.

יעל דיין: אני רוצה שהם יזכו במכרז.

יעל דיין: מחר יכול להיות מצב שונה.

יעל דיין: אני מעדיפה להקשיח מאשר לעשות איזו שהיא הקלה גורפת שאז אין לי בכלל שליטה.

יעל דיין: תחשבו על זה.

יעל דיין: יש 120 חברי כנסת.

יעל דיין: תיגשו ותבקשו יוזמת חקיקה.

יעל דיין: מה שלא נראה לי זה שאפשר משהו ביניים.

יעל דיין: ליועץ המשפטי יש את הנימוקים שלו למה להשאיר את המצב הקיים, אבל מבחינתינו המצב הקיים לא יכול להמשך.

יעל דיין: השאלה היא אם אפשר כמו שאיידה הציעה להכניס לתוך תנאי הסף דברים מסויימים ושזה עדיין ישאיר חופש ומרחב במכרז.

מנחם וגשל: כל תנאי סף שיוצע כאן ותעבירי לי אותו, אני מוכן להעביר אותו למשנה ליועץ המשפטי לממשלה.

מנחם וגשל: אם הוא יאשר אותו, אני מתחייב להכניס אותו.

יעל דיין: אני מציעה שבאותה ישיבה שנשב נדון בזה.

מנחם וגשל: האם צריכה להיות עובדת סוציאלית אחת או שתי עובדות סוציאליות ומה הנסיון שצריך להיות לעובדת סוציאלית זה מדיניות של המשרד והוא קובע את המדיניות.

מנחם וגשל: לא על זה דיברנו כאן.

מנחם וגשל: דיברנו על כך שאם באותן שתי נקודות של ידיעת השפה והבנת התרבות יהיה איזה חידוד שהם ירצו, אני אהיה מוכן להעביר את זה למשנה ליועץ המשפטי שיראה את זה.

יעל דיין: מה שהם העלו פה לגבי אנשי עסקים זאת בעיה.

מנחם וגשל: את כל זה העלינו וכל זה נקבע.

מנחם וגשל: לנו כמדיניות של משרד הנקודה המאוד משמעותית היתה מי יהיה הצוות המפעיל, עם מי הילדה נפגשת, עם מי האישה נפגשת.

מנחם וגשל: האישה והילדה נפגשות עם הצוות שנמצא במקום.

מנחם וגשל: העמותה זו עמותת על.

מנחם וגשל: אמרתי בתחילת הדיון היום שהשתדלתי לייצג נאמנה את כל הנושאים שעלו כאן בוועדה.

מנחם וגשל: כל מה שאתם מעלים היום עלה גם בפעם הקודמת.

מנחם וגשל: על רקע זה נקבע מה שנקבע.

מנחם וגשל: שתי הנקודות שלגביהן נקבע החידוד היו ידיעת השפה והבנת התרבות.

מנחם וגשל: כך נקבע על ידי ראש מחלקת הבג"צים ועל ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.

מנחם וגשל: אם בעניין הזה אתם חושבים שיש איזה שהוא חידוד..

יעל דיין: יש בעיה שקשורה בחוקיות של העניין.

יעל דיין: אני יכולה לדרוש נסיון מהצוות המקצועי, אני לא יכולה לדרוש נסיון מהבעלים.

יעל דיין: זה לגבי כל נושא.

יעל דיין: אני הייתי רוצה שאירגונים שיש להם נסיון יזכו.

יעל דיין: היום אנחנו עושים הפרדה בין הבעלים ובין המפעילים.

יעל דיין: לגבי הצוות יש לנו קריטריונים והם יכולים להיות אפילו יותר נוקשים.

יעל דיין: קשה ליצור קריטריונים שיהיו במסגרת חוק המכרזים לגבי הבעלים.

יעל דיין: אני יכולה להגיע להסכם בינינו שיהיה זוכה אחד מראש, אבל אני לא יכולה לחסום מישהו חיצוני שבא.

יעל דיין: אני יכולה להגיד: שויצ"ו, נעמ"ת והאירגון של רות רזניק יתחרו ומי שיזכה, יזכה, אבל אני לא יכולה להגיד שאותו איש עסקים לא יוכל להתחרות.

יעל דיין: הקריטריונים כאן קיימים לא לגבי הזוכה אלא לגבי הצוות המפעיל.

יעל דיין: אני אבקש להעביר לוועדה לפני הישיבה שנקבע דוגמה למכרזים.

יעל דיין: אנחנו מבינים שהמכרז הראשון יוצא בסביבות אוגוסט ועד ספטמבר הוא ייכנס לתוקף.