הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 22, 1999-12-06 00:00

יעל דיין: אני פותחת את ישיבת הוועדה.

יעל דיין: אני מבקשת לציין שזאת ישיבת המשך, אחרי שהנושא עלה בישיבה קודמת.

יעל דיין: אנחנו ביקשנו להיפגש עם שר השיכון, אחרי שחברת-הכנסת לבנת העלתה במליאה כהצעה לסדר את הנושא שאז למדנו עליו, והוא שינוי הקריטריונים לגבי סיוע בשכר דירה למשפחות חד הוריות.

יעל דיין: העלינו גם את הנושא הזה וגם כמה נושאים אחרים.

יעל דיין: הידיעות שקיבלנו היו מאוד לא מסודרות, בלשון המעטה, כלומר לא ברור אם לא יהיה הקיצוץ בסיוע, אם יהיו קריטריונים או לא.

יעל דיין: בחרנו להזמין את השר, כדי לראות אם אמנם חלה הרעה בסטטוס לגבי סיוע בשכר דירה של משפחות חד הוריות.

יעל דיין: בהזדמנות זו ביקשנו גם לברר את הנהלים הקיימים.

יעל דיין: ביקשנו להעלות כנושא נוסף את הנושא של סיוע והקצאת דיור לגבי נשים הנתונות באלימות, מאחר שלא נשב בנפרד וזה נושא שנופל בין משרד השיכון למשרד העבודה והרווחה.

יעל דיין: יש הצטברות של פניות לא מעטות לגבי נשים הנתונות באלימות, וזאת לא קטגוריה אחת.

יעל דיין: יש נשים גרות במקלט, אחר-כך עוברות לדירת מעבר.

יעל דיין: יש נשים שאינן יכולות לחזור לדירה שלהן.

יעל דיין: יש נשים שמפאת אלימות צריכות לשנות כתובת, דבר שאנחנו לא מעודדים, אבל כאשר זאת שאלה של אלימות קשה או חיים ומוות יש בעיה אל מי בדיוק פונים והאם זה נתון לחסד של השומע, או שאפשר ליצור איזשהו נוהל בנושא הזה.

יעל דיין: יש כמה מקרים של נשים שהבעלים שלהן יושבים בבית-סוהר בגלל אלימות, הם לפני שחרור והם מאיימים מבית-הסוהר ומתברר שצו ההרחקה איננו מספיק, האישה וילדיה אינם מסוגלים להמשיך לגור באותו מקום כשבן הזוג האלים משתחרר תוך כדי איומים שיום אחרי השחרור הוא יגיע אליה ויבצע את מה שהוא התכוון מראש לבצע.

יעל דיין: אני מבינה שהשר יגיע באיחור.

שלמה בן-עמי: הוא לא יבוא.

דנה גורדון: בפירוש אמרו לנו שהוא יגיע ב12:15-, אחרי ישיבת הממשלה.

יעל דיין: אנחנו קבענו את הישיבה הזאת ושינינו את התאריכים שלה מספר פעמים, בהתאם להבטחה של השר לגבי נוכחותו.

יעל דיין: אני רוצה לציין שאיני מקלה ראש בנוכחות המנכ"ל, ולכבוד לנו, אבל הוועדה התאימה את עצמה לישיבה עם השר, והודיעו לנו ממש בסוף השבוע שעבר שבאופן בלתי צפוי הוא ייאלץ לאחר, כי יש לו ישיבת ממשלה, לכן הוא יבוא ברגע שהוא יסיים.

שלמה בן-עמי: זאת האינפורמציה שיש לי, שכרגע אני מייצג אותו כאן וכאשר הוא יסיים את הישיבה הוא יגיע לכאן.

יעל דיין: אם אכן המדובר באיחור קצר, אנחנו נתחיל את הישיבה וברור שאתה מייצג אותו.

יעל דיין: אבל לכל ועדה בכנסת יש חיוב תקנון, בתיאום לוח זמנים, לישיבות עם השרים הנוגעים בדבר.

יעל דיין: איננו מרבים לעשות את זה, אנחנו כן מתאימים את עצמנו מבחינת לוח זמנים, וצר לי מאוד אם הוא יגיע לאחר שהישיבה תסתיים.

יעל דיין: אתה תשמע כאן, כבוד המנכ"ל, את הגופים השונים שהתקבצו והתאימו את עצמם לישיבה הזאת, ואם אחר-כך השר מגיע במועד מאוחר קשה לי לבקש מכולם לעשות סבב נוסף ולקבל תשובות נוספות.

לימור לבנת: לעניין אי הופעתו של השר כאן היום, אני מציעה לפנות בשם הוועדה ליושב-ראש הכנסת בעניין הזה, על-מנת שיפנה לשר.

לימור לבנת: אני חושבת שזה דבר מאוד לא מקובל, שלא לומר מעבר לזה, ששר לא מופיע לישיבה שמתואמת.

לימור לבנת: אני רוצה כאן להזכיר עוד הערה, והיא לא בלתי חשובה, שהממשלה התכוונה לבצע את השינוי הזה במחטף.

לימור לבנת: הוא היה אמור להיכנס לתוקפו ב1- בנובמבר, ואנחנו בפעולה משולבת של כל הגורמים, לרבות סיוע של יושב-ראש הכנסת, הצלחנו להפעיל לחץ מאוד כבד שזה יידחה על-מנת שיהיה זמן כדי לקיים דיון בנושא הזה, והנה עכשיו השר גם לא מופיע לדיון.

לימור לבנת: לכתחילה בכלל לא התכוונו לקיים דיון עם הכנסת, אלא לבצע מחטף מהרגע להרגע.

לימור לבנת: לא מיותר להזכיר את זה.

לימור לבנת: אני מבקשת לבקש ממנו הבהרות על שלוש הנקודות שהעליתי בישיבה הקודמת ושעליהן לא קיבלנו תשובה ברורה וחדה בישיבה הקודמת.

לימור לבנת: האחד זה העלאת הניקוד מ1400- ל1600-, מה שאומר שכאשר חד-הוריות קיבלו קודם 1200 נקודות היו צריכות להשלים מ1200- ל1400-, עכשיו הן יצטרכו להשלים מ1200- ל1600-.

לימור לבנת: האם נכון שהפער שהן צריכות להשלים עכשיו במקום 200 נקודות נהפך ל400- נקודות?

לימור לבנת: אם לא, אנחנו רוצים להבין את הנקודה הזאת.

לימור לבנת: הנקודה השנייה היא לגבי הנושא של הזכאות האוטומטית, האם אין כרגע יותר זכאות אוטומטית, אלא רק מי שיוצאת לעבודה על-פי התנאים שקבועים כאן תהיה זכאית, ואין יותר זכאות אוטומטית למשפחה חד-הורית בהיותה כזאת.

לימור לבנת: הנקודה השלישית היא, האם כפי שאני מבינה מהחלטת הממשלה, כפי שנמצאת בידיי, וגם מהודעת משרד השיכון, מדובר כאן בחיוב של האם החד-הורית או האב החד-הורי לעבוד במשרה מלאה על מנת להיות זכאי לקבל את ההשתתפות בשכר דירה, מה שלא היה קודם.

לימור לבנת: על שלוש השאלות האלה לא הצלחנו בישיבה הקודמת לקבל תשובה ברורה, ולכן נזקקה גם הישיבה עם השר, שכאמור כרגע איננו כאן, אבל אני בטוחה שתוכל לתת לנו תשובה.

נעמי חזן: אי הופעתו של השר היום לא מקובלת.

נעמי חזן: היתה לנו בעיה דומה בנושא זהה של חד-הוריות בכנסת הקודמת, ורק איום בבג"ץ הביא את מי שהיה סגן שר השיכון דאז, מאיר פרוש, לישיבה.

נעמי חזן: אם השר לא יופיע, אני מציעה ליושבת-ראש הוועדה לקבוע מועד להגעתו של השר בנושא הזה, הנושא הזה לא סובל דחייה.

נעמי חזן: בשלהי הכנסת הקודמת ישבנו עם סגן שר הבינוי והשיכון דאז, מאיר פרוש, ועם ישראל שוורץ, והגענו לכמה החלטות מוסכמות על כל הצדדים בנוגע לשיפור הזכאויות ומשך הזמן של הזכאות של משפחות חד-הוריות, ולכן אני שואלת אותך מה לגבי הביצוע של אותם סיכומים שהגענו אליהם לפני פחות משנה.

נעמי חזן: מדובר בצמצום תקופת זמן ההמתנה, העדפה מבחינת קבלת משכנתא, הארכת הזמן של הזכאות לסיוע בשכר דירה וכמובן גם ריכוז כל הנושא של חד-הוריות בכתובת אחת.

ברכה ארג'ואני: ואז קמה הוועדה, שהיא כמו ועדת גדיש, שישראל היה צריך לבדוק את המימוש של החד-הוריות.

נעמי חזן: וגם המעקב אחר מימוש המשכנתאות של משפחות חד-הוריות, כדי להעלות שוב את הבעיה שאין הסכום ההתחלתי, ולכן המימוש קטן יחסית.

יעל דיין: זה די מחזיר אותי לשביתה הגדולה, שישבנו אז ימים ולילות והלכנו לבן-אליעזר.

יעל דיין: זה הולך אחורנית כבר שלוש כנסות.

ברכה ארג'ואני: אני יושבת-ראש הארגון לזכויות הדיור, ואני נציגה של הקואליציה למען משפחות חד-הוריות בישראל.

ברכה ארג'ואני: אנחנו קודם כל קוראים ומבקשים לבטל את אותה גזירה שרוצים לגזור על הנושא הזה של הסיוע בשכר דירה.

ברכה ארג'ואני: מצד שני, אני והנציגים והפעילים חושבים שצריך להיות שינוי במדיניות הדיור במדינת-ישראל, לשנות את כל התפישה הזאת לגבי הנושא של המשכנתאות ולגבי הגמשת הקריטריונים בעניין נושא הסיוע בשכר דירה וקבלת הזכאות לאכלוס בדיור הציבורי, ששם הרבה מאוד חד-הוריות שהן בעלות דיור לשעבר או שהן עובדות ועוברות את טבלת השכר נופלות בין הכסאות ולא מקבלות שום סיוע.

ברכה ארג'ואני: לכן, כמו שבעבר ישבנו עם ישראל שוורץ ועם מאיר פרוש והגענו להסכמים, אני חושבת שיש להקים ועדה שתבדוק את כל הבעיות ואת מורכבות הבעיה של המשפחות החד-הוריות בנושא של הדיור, על-מנת שתוכל לשפר ולקדם לטווח הארוך והרחוק יותר את מצבן, את מעמדן ואת כל מה שעובר עליהן בתחום הדיור.

ברכה ארג'ואני: הרי אנחנו יודעים שללא קורת גג אף אדם לא יכול לתפקד, במיוחד נשים או משפחות חד-הוריות, שזה גברים ונשים, לא יוכלו לחנך את הילדים שלהם חינוך טוב, לא תהיה להם תעסוקה, לא בריאות, ואני לכן קוראת בשמן לישראל שוורץ, שאני יודעת שיש לו השפעה רבה במשרד השיכון, וגם למנכ"ל משרד השיכון, לעשות שינוי יחד אתנו, הנציגים מהשטח, שמכירים את שני צדי המטבע.

ברכה ארג'ואני: שבו אתנו כדי שנחשוב חשיבה משותפת וניתן פתרונות מיידיים לאלה שזקוקים לזה.

ברכה ארג'ואני: יש הרבה מאוד בעיות בוערות, שאני יודעת שאפילו בפתח משרד השיכון נמצאים אנשים.

ברכה ארג'ואני: פתרו את הבעיה.

ברכה ארג'ואני: אני חושבת שאם היתה הגדלת משכנתא, שהיתה עוזרת גם בסיוע בשכר דירה, המשפחות האלה לא היו צריכות להתגלגל בוועדות לקבלת זכאות לאכלוס בדיור הציבורי, שגם כך יש בעיה מאוד גדולה שם, ואם היתה חשיבה לאפשר להם לרכוש גם את חצי הדירה של בן הזוג לשעבר היינו מוצאים היום את עצמנו עם חצי מכמות האנשים שפונים למשרד השיכון.

יעל דיין: אנחנו מדברים על המצב הקיים עכשיו, כולל הגזירה החדשה שבוטלה או לא בוטלה, וכמה היא בוטלה או כמה היא נדחתה, ואם זה לא פתאום ינחת עלינו משמים לא צפויים ועם תאריך חדש.

לימור לבנת: יש תאריך חדש, ה1- בינואר.

יעל דיין: מאחר שהדחייה נמצאה מוצדקת, אנחנו מבקשים לדעת האם ב1- בינואר אותן הגזירות ייכנסו לתוקף, או האם פסק הזמן הזה נתן אפשרות לחשיבה מחדש.

יעל דיין: כאן הוזכרו ועדות.

יעל דיין: אני בעד שיהיה רפרנט קבוע.

יעל דיין: כנראה שהיתה אמורה בהסכמה להיות ועדה שתטפל בכל ההיבטים של הנושא.

יעל דיין: אני קצת עייפה מעניין ועדות.

יעל דיין: מקימים ועדה ולא מקימים אותה, ואחר-כך לא מקימים עוד פעם את אותה ועדה שלא הקימו בעבר.

יעל דיין: אני רוצה לדעת מה ההצעה שלכם.

יעל דיין: גם אם יש למי לפנות, מפנים אותנו לאותן תקנות קיימות, והשאלה היא מה הסיכוי להיכנס למילניום הבא כאשר משפחות חד-הוריות מובטחות בעניין הדיור, כמידת ההשקעה שלהן והיכולת שלכם ללכת לקראתן.

יעל דיין: לא יכול להיות שהם יישארו במצב של ספקות קשים מאוד ביחס בכלל לאפשרות שלהם לספק דיור לעצמם.

יעל דיין: העניין של ה1- בינואר מעורר בי חלחלה.

יעל דיין: ה1- בינואר 2000 היה צריך להיות סמל למשהו מתחדש וטוב וחיובי, של שינוי ועת חדשה.

יעל דיין: ואם הכוונה היא ב1- בינואר להסיג אותנו אחורנית, זה חמור מאוד.

חנה מרגלית: אני מהפורום הארצי למשפחות חד-הוריות.

חנה מרגלית: היום ניתן למשפחות חד-הוריות סיוע מקסימלי לדיור בשלוש שנים, בסכום של כ200- דולר.

חנה מרגלית: כדי לגור בדירה נורמלית, של 2.5 או 3 חדרים, אני צריכה להשלים בעוד 300 דולר, הווה אומר 500 דולר מינימום שכר דירה.

חנה מרגלית: מדוע משרד השיכון לא יכול לעזור למשפחות החד-הוריות לקבל משכנתא של 100% בערבות מדינה, ואת הכסף הזה במקום לשלם לבעל הדירה, שהכסף יילך אליו, אשלם את הכסף כהחזר משכנתא?

חנה מרגלית: הכסף יחזור חזרה למדינה, הוא לא יילך לפרנס אף אחד אחר.

חנה מרגלית: אני חושבת שזה אחד הדברים שצריך לחשוב עליהם.

חנה מרגלית: יש בעיה של חצי דירה שנשארת במצב של גירושין.

חנה מרגלית: מה עושים עם זה?

חנה מרגלית: לי יש היום חצי דירה, ואין באפשרותי לרכוש את החצי השני.

חנה מרגלית: אני יודעת שבעוד איקס שנים הילדים מגיעים לגיל 18 והם נזרקים לרחוב.

חנה מרגלית: כשהילד מגיע לגיל 14 מתחילים לחשוב איפה לגור.

חנה מרגלית: הילדים שלנו הולכים לצבא בגיל 18, הם חוזרים לאן, למאהל?

חנה מרגלית: בהקשר לדיור ציבורי, אין דיור ציבורי בארץ.

חנה מרגלית: אולי כן בפריפריות הרחוקות, לא במרכז הארץ.

חנה מרגלית: אנשים שגרים ביפו, בתל-אביב, במרכז, יש בעיה של איפה לגור.

חנה מרגלית: אחד הדברים שיכולים להביא לפתרון זה הנושא של משכנתא.

חנה מרגלית: יש לנו בקשה, אם כבר מחליטים להעלות את הסיוע בשכר דירה, הוא ניתן היום ל36- חודשים.

חנה מרגלית: עוברים 36 חודשים ואותה משפחה צריכה לעבור שבעה מדורי גיהנום כדי להמשיך ולקבל את הסיוע בשכר דירה, להמשיך לרוץ, להפסיד ימי עבודה, דבר שהוא מאוד מטריד ומפריע.

חנה מרגלית: מדובר על קיצור הזכאות למשכנתאות.

חנה מרגלית: אם המשפחה נפרדת, אני כבעלת דיור לשעבר צריכה להמתין שנתיים.

חנה מרגלית: בינתיים הכסף שקיבלתי בעבור חצי דירה שלי הוצא לשכירות, וכשאני רוצה לקנות דירה אין לי במה, כי הייתי בעלת דיור לשעבר.

חנה מרגלית: מה עושים עם זה?

ציפי ברקוביץ: אני מנהלת מיח"ד, עמותה למשפחות חד-הוריות ליד נעמ"ת.

ציפי ברקוביץ: אני רוצה להתייחס לעצם קבלת ההחלטה על הקיצוץ בסיוע לשכר דירה, ואני מדברת על ההחלטה הזאת שנאמר לנו שהתבססה על מחקר שעל-פיו משמש הסיוע בשכר דירה להשבחת מגורים מעל הנדרש.

ציפי ברקוביץ: מאוד לא ברור הנושא הזה.

ציפי ברקוביץ: מה זאת אומרת "מעל לנדרש"?

ציפי ברקוביץ: האם אסור למשפחה חד-הורית להשביח את מגוריה מחדר אחד לשני חדרים?

ציפי ברקוביץ: מדוע אין לנו כל הנתונים מהסקר?

ציפי ברקוביץ: מדוע אנחנו לא חשופים למחקר הזה?

נעמי חזן: מי עשה את המחקר?

ציפי ברקוביץ: משרד השיכון.

ציפי ברקוביץ: זה הנתון שקיבלנו ב19- באוקטובר.

קריאה: המחקר הוא מ1994-.

יעל דיין: מחקר מ1994-, בהתחשב בעלייה שהיתה מאז, הוא לא רלוונטי.

לימור לבנת: אם התבססו על מחקר מ1994- זה סקנדל.

לימור לבנת: לכן זה היה דחוף מ1- בנובמבר, ולא רצו להזיז את זה עד 1 בינואר בשום מחיר, כי הם צריכים ליישם את המחקר סוף-סוף.

רות רזניק: אני מנכ"ל עמותת לחימה באלימות נגד נשים.

רות רזניק: אנחנו קיבלנו הודעה שחתומה בידי מר ישראל שוורץ, שמסלולי הסיוע לנשים מוכות מתייחסים לנשים הסובלות מאלימות מבן זוגן או מבעליהן.

רות רזניק: בן הזוג, כולל ידוע בציבור.

רות רזניק: מתוך שש נשים שאנחנו הגשנו במקלט הרצליה, שאני נמצאת בו כרגע, שלוש זכאיות במסלול הזה ואילו שלוש אחרות לא זכאיות.

רות רזניק: האחת היא אישה גרושה, שהותקפה בצורה חבלנית על-ידי חבר לא לחיים, על-ידי מי שבעבר היה חברה לחיים.

רות רזניק: היא אישה נכה קשה, שהופנתה אלינו על-ידי בית-חולים.

רות רזניק: אישה אחרת, ערבייה, אם לחמישה ילדים, גרושה.

רות רזניק: חמשת ילדיה אצל משפחת הבעל, ונולד לה לאחרונה תינוק מחבר שאיננה מתגוררת אתו, הוא אינו בעלה ואינו חבר לחיים, גבר נשוי.

רות רזניק: היא איננה נכללת בקטגוריה הזאת.

רות רזניק: אישה אחרת, רווקה שעברה אונס קבוצתי בידי קבוצת בחורים, כנראה סרסורים.

לימור לבנת: והיא לא גרה אתם.

רות רזניק: כאשר המשטרה אפילו המליצה לה לא להגיש תלונה.

רות רזניק: היה ניסיון של רצח לה ולבני משפחתה, וכולם נאלצו להעתיק את מגוריהם מעיר מגוריהם.

רות רזניק: היא נמצאת אצלנו והיא מאוד זקוקה לדיור באיזשהו שלב בחייה.

רות רזניק: היום גם היא לא תהיה בקריטריונים.

לימור לבנת: האם קודם הקריטריונים היו שונים?

רות רזניק: בעבר כל אישה מוכה שהיתה במקלט, היתה זכאית לעזרה בשכר דירה.

לימור לבנת: ממתי השינוי?

רות רזניק: ממש עכשיו.

רות רזניק: כל אישה שנמצאת במקלט תקופה ממושכת, תופשת את המקום לאישה אחרת בסיכון מאוד גבוה לחייה.

יקירה בן-יוסף: אני פעילה בארגון למען זכויות הדיור.

יקירה בן-יוסף: אני שואלת מה הסיבה שנשים שלא מתגרשות עם הסכם גירושין, אלא היה פסק דין, מופיע כמה מקבלים מזונות.

יקירה בן-יוסף: פניתי לשר השיכון, ואמרו לי שמאחר שהבעל הגרוש לא חתום על הסכם גירושין, אינני זכאית.

יקירה בן-יוסף: הגרוש לא יחתום, ואני רוצה לדעת מה הסיבה שאני צריכה להיות תלויה בחתימה שלו.

שלמה בן-עמי: נמצא כאן ישראל שוורץ, שהוא סמנכ"ל בכיר לאכלוס המשרד והוא יבהיר את כל הפרטים ויתן לכם תשובות לגבי כל שאלה.

שלמה בן-עמי: נמצאת כאן גם הגברת ציפי בירן, היועצת המשפטית של משרד השיכון, ושי יפתח ממשרד האוצר.

שלמה בן-עמי: אני אתן לכם סקירה כללית במקרו, ולפרטים לגבי כל שאלה ושאלה ישראל יתייחס.

שלמה בן-עמי: כפי שאתם יודעים ממה שפורסם בעתונות, ועדת שרים החליטה מה יהיה חוק הדיור הציבורי.

שלמה בן-עמי: אני רוצה להדגיש לכולם, שהנושא הזה טרם עבר החלטת ממשלה, טרם עבר בכנסת, ולכן אין מה לסמוך על הפרסומים עד שזה לא יהיה מגובש.

נעמי חזן: סליחה, לא שאלנו על זה.

ישראל שוורץ: עלה הנושא של מחסור בדיור באזור המרכז.

יעל דיין: אנחנו לא מדברים על חוק הדיור הציבורי.

ישראל שוורץ: אפשר לפתור גם בעיות של חד-הוריות.

יעל דיין: וגם לעניים וגם לרעבים וגם לעולים וגם לקשישים.

יעל דיין: אנחנו יודעים שיש מחסור בדיור ציבורי באזור המרכז, את זה אמרה המלינה.

יעל דיין: היא אם חד-הורית עם ילדים.

יעל דיין: אנחנו מבקשים להתייחס בתוך המכלול של דיור.

יעל דיין: אנחנו לא עוסקים היום בפתרונות דיור במדינת-ישראל, אלא בפתרונות דיור למשפחות חד-הוריות.

יעל דיין: לצורך זה התכנסנו.

שלמה בן-עמי: אנחנו לא מנסים פה להתחמק, אלא להסביר.

שלמה בן-עמי: פתרונות למשפחות חד-הוריות זה או בסיוע במשכנתא לקניית דירה, או בסיוע לשכר דירה, או במתן פתרונות דיור פיסיים באמצעות הדיור הציבורי.

שלמה בן-עמי: לגבי הנושא של הדיור הציבורי, הנושא הזה טרם נחתך סופית.

שלמה בן-עמי: אבל אין ספק, שאם ייושם מה שכרגע מדברים עליו, מלאי הדיור הציבורי יקטן, בעיקר במרכז.

שלמה בן-עמי: משמעות הדבר היא שיהיה פחות דיור ציבורי לכל הנזקקים, בין השאר לחד-הוריות.

שלמה בן-עמי: יש הבטחה של ראש-הממשלה, שתהיה רשת ביטחון, דהיינו שמספר הדירות המתפנות שהתפנו עד היום יקטן עקב יישום החוק ותהיה קרן שיפתחו משרד האוצר וקרן מיוחדת שניתן לרכוש דירות כמלאי הדירות שהיה אמור להתפנות ולא התפנה.

שלמה בן-עמי: זאת הבטחה, ואני מניח שהיא תעוגן בהחלטת ממשלה במסגרת החוק.

שלמה בן-עמי: אז הפתרונות לחד-הוריות במסגרת הדיור הציבורי ייושמו במסגרת הזאת.

שלמה בן-עמי: לגבי הנושא של סיוע בשכר דירה.

שלמה בן-עמי: נכון להיום מקבלות כ165,000- משפחות סיוע בשכר דירה.

שלמה בן-עמי: התקציב הוא כ1.2- מיליארד.

שלמה בן-עמי: סיוע בשכר דירה ניתן גם למשפחות חד-הוריות.

שלמה בן-עמי: עד היום אנחנו נותנים סיוע בשכר דירה ל16,162- משפחות חד-הוריות.

שלמה בן-עמי: הנושא של 1,400 ו1,600- לחלוטין לא שייך לחד-הוריות.

שלמה בן-עמי: המבחן של 1,400 ו1,600- מתייחס לאחרים, לא לחד-הוריות.

שלמה בן-עמי: לחד-הוריות לא היה הקריטריון מבחינת המספר של 1,400 ו1,600-.

שלמה בן-עמי: מה שמשתנה לגביהם זה הנושא של מבחן ההכנסה.

לימור לבנת: המבחן קודם היה 1,400 נקודות, ועכשיו הוא עלה ל1,600- לגבי כולם.

לימור לבנת: האם נכון שחד-הוריות קיבלו קודם זכאות אוטומטית של 1,200 נקודות בהיותן חד-הוריות, ולכן נדרש מהן להשלים מ1,200- ל1,400- - 200 נקודות.

לימור לבנת: ואילו עכשיו, אם הן אכן מקבלות את ה1,200- נקודות, מה שאני לא בטוחה בכלל, הן צריכות להשלים ל1,600-, כלומר ההשלמה צריכה להיות של 400 נקודות, ולכן זה מרע את מצבן.

לימור לבנת: האם לא נכון מה שאמרתי?

שלמה בן-עמי: לא.

שלמה בן-עמי: 1,200 הנקודות מתייחס לצבירת הנקודות בצורת משכנתא.

שלמה בן-עמי: הוא לא מתייחס לגבי שכר דירה.

שלמה בן-עמי: לגבי הנושא של שכר דירה, המבחן היה מבחן אוטומטי, לחד-הוריות היה מגיע שכר דירה ללא קשר למספר הנקודות.

נעמי חזן: וזה השתנה?

שלמה בן-עמי: זה לא השתנה.

שלמה בן-עמי: לכן לגבי הניקוד אין שינוי לגבי החד-הוריות.

שלמה בן-עמי: חד-הוריות יהיו זכאיות לסיוע בשכר דירה כפי שהיה עד עכשיו, פרט למבחן ההכנסה.

קריאה: תעשו את זה ממשלתי במקום לעשירים, זה יהיה יותר חשוב.

שלמה בן-עמי: דהיינו הפגיעה תהיה בחד-הוריות, בהתייחס למבחן ההכנסה.

שלמה בן-עמי: כיוון שעד היום לא בדקנו חד-הוריות תחת מבחן ההכנסה, כי בעצם זה היה אוטומטית, לכן הקביעה של הפרמטר של אילו משפחות חד-הוריות ייפגעו כתוצאה מהמבחן החדש של מבחן ההכנסה היא בגדר הערכה בלבד.

שלמה בן-עמי: להערכתנו הפגיעה תהיה ב1,500- עד 2,000 משפחות חד-הוריות, שלא יזכו לסיוע בשכר דירה עקב מבחן ההכנסה.

יעל דיין: מתוך כמה?

שלמה בן-עמי: מתוך 3,500.

ישראל שוורץ: יש בסך הכל 16,000 משפחות חד-הוריות שמקבלות סיוע.

ישראל שוורץ: מהן 12,600 מקבלות סיוע בשכר דירה בגין היותן נתמכות.

ישראל שוורץ: לגביהן כל הסיפור הזה לא רלוונטי, הן ימשיכו לקבל כמו שקיבלו בעבר.

ישראל שוורץ: 3,500 הן אינן נתמכות ומקבלות את הסיוע בשכר דירה במסגרת שלוש השנים שניתן הסיוע בלי מבחן ההכנסה.

נעמי חזן: ופה יהיה קיצוץ של 50%?

ישראל שוורץ: כן.

אורה מנואר: זאת אומרת, אסור לנו לעבוד ולהיות נשים עצמאיות.

יעל דיין: את הדיון המהותי קיימנו קודם, והדיון המהותי הוא עניינה של הכנסת הזאת, שלא יכול להיות שכל המערכת הזאת תגיד למשפחות חד-הוריות, ולא משנה אם זה נשים או גברים, אל תלמדו, אל תעבדו.

יעל דיין: נמצא כאן חבר-הכנסת נודלמן שהגיש הצעת חוק בנושא.

יעל דיין: שלא יהיה לכם אוטו, אל תקחו את הילדים להעשרה.

יעל דיין: הגישה של הבית הזה מקיר לקיר היא, שלא יכול להיות שתהיה כאן חסימה מוחלטת של כל מוטיבציה לקידום, לעבודה, לפיתוח.

יעל דיין: אנחנו ישבנו כאן עם הביטוח הלאומי, עם רשת הריגול שמפעילים, אולי היא שתתה קפה עם מישהו.

יעל דיין: היא משתמשת בחשאי ברכב של אמא שלה, שבקושי נוסע, כדי לקחת את הילדים לטיפול רפואי, רחמנא ליצלן.

יעל דיין: זה שולל ממנה את הזכאות.

יעל דיין: בנוסף לכל זה אתם אומרים, שאנחנו נלך לפי מבחן הכנסה, ולא משנה לצורך זה אם זה 1,000 או 2,000 או 2,500 משפחות, הן לא תהיינה זכאיות, כי ההכנסה שלהן היא גבוהה.

יעל דיין: זאת אומרת זה כמו להגיד, עדיף שלא תהיה לך הכנסה, עדיף שלא תעבדי, ואז תקבלי את המינימום שאת צריכה בשביל שיהיה לך גג מעל הראש, פשוט כתפיסת עולם.

יעל דיין: שמישהו יסביר לי את זה.

לימור לבנת: מר שוורץ, יש לי כאן תמליל של דברים שאמרת ברדיו ב17- באוקטובר בתוכנית "צבע הכסף" יומן הכלכלה.

לימור לבנת: זה היה 13 ימים לפני שהתיקון היה אמור להיכנס לתוקפו, אם לא היינו בולמים אותו.

לימור לבנת: אתה אומר: "עד כה היו זכאים זוגות צעירים עם לפחות 1,400 נקודות זכאות, וכן כל משפחות החד-הוריות, לסיוע של 600 שקל בחודש לתקופה של שלוש שנים, ואולם לאחר הקיצוץ התקציבי רק זוג שצבר 1,600 נקודות ויותר, שהכנסתו היא למעלה מסכום מסוים אם אין לו ילדים, ואם יש לו ילדים סכום אחר, יוכל להמשיך לקבל סיוע בשכר דירה.

לימור לבנת: כשאני מדבר על הכנסה, אני מדבר על הכנסה כוללת של שני בני הזוג, ובתנאי שלפחות אחד מהם עובד במשרה מלאה.

לימור לבנת: אותו כנ"ל לגבי משפחה חד-הורית".

לימור לבנת: הדברים האלה עומדים בניגוד למה שאמרת לפני רגע.

ישראל שוורץ: ממש לא.

לימור לבנת: אז אני אולי לא הבנתי, ומאוד אשמח להבין.

לימור לבנת: אבל אתה אומר כאן עוד דבר.

לימור לבנת: אתה מדבר כאן על נתונים שונים ממה שמסרת לנו כאן.

לימור לבנת: אתה אומר כך: "נכון להיום 14,000 זכאים מקבלים סיוע בשכר דירה מבלי שנבדקות ההכנסות שלהן".

לימור לבנת: פה דיברת על 16,000.

לימור לבנת: ואתה ממשיך: "מהן כ12,000- זוגות שצברו ניקוד גבוה, ובגין הניקוד הגבוה קיבלו, ועוד 2,000 משפחות חד-הוריות".

לימור לבנת: אתה דיברת פה על 3,500.

לימור לבנת: אתה ממשיך ואומר: "בעקבות הקיצוץ מתוך 14,000 משפחות יישארו זכאיות כ5,000- משפחות".

לימור לבנת: זאת אומרת, גם לפי דבריך יקוצצו 9,000 משפחות.

לימור לבנת: אולי אתה יכול להסביר לנו את הפער בנתונים בין מה שאמרת אז ועכשיו.

לימור לבנת: ייתכן שבאמת אתם עומדים לשנות את הקריטריונים לגבי משפחות חד-הוריות, אתם אומרים כאן דברים מעורפלים, לא ברורים.

לימור לבנת: מונחת לפני החלטת הממשלה, והחלטת הממשלה אומרת דברים ברורים.

לימור לבנת: היא לא כותבת שמשפחות חד-הוריות לא יצטרכו את ה1,600- נקודות.

לימור לבנת: אני גם יודעת שקודם הן קיבלו כן אוטומטית 1,200 נקודות, ואני לא יודעת מה קורה עכשיו.

לימור לבנת: אתם ממשיכים לומר דברים מעורפלים, כמו שנאמר על-ידי הרפרנט של משרד האוצר, שי יפתח, בישיבה הקודמת של הוועדה כאן.

לימור לבנת: הוא אמר שהוא לא בטוח, ולכן כונסה הישיבה הזאת.

לימור לבנת: אני מבקשת שתאמרו דברים ברורים קודם כל על העובדות.

לימור לבנת: זה צריך להיכנס לתוקף בעוד שלושה שבועות.

לימור לבנת: אולי אפשר לדעת מה יקרה לאותן משפחות חד-הוריות, אולי אפשר להבין את זה סוף-סוף.

ישראל שוורץ: הגזירה של העלאה מ1,400- ל1,600- מתייחסת למשפחות דו-הוריות.

ישראל שוורץ: לגבי משפחות חד-הוריות עד עכשיו כולן קיבלו שלוש שנים סיוע אוטומטי בשכר דירה, בלי מבחן של ניקוד.

ישראל שוורץ: ה1,200- נקודות שלימור לבנת מעלה הן 1,200 נקודות שרלוונטיות לצורך רכישה.

ישראל שוורץ: לגבי הסיוע בשכר דירה, משפחות חד-הוריות שיעמדו במבחן ההכנסה ימשיכו לקבל, ומשפחות חד-הוריות שלא יעמדו במבחן ההכנסה אם העניין הזה אכן יופעל ב1- בינואר 2000 לא יקבלו.

לימור לבנת: אבל כתוב שיש 1,600 נקודות לא רק לרכישת דירה, אלא לשכר דירה.

חנה מרגלית: אתם מדברים על משכורת של זוג.

חנה מרגלית: אנחנו משפחה שאחד מפרנס את הבית, לא זוג.

לימור לבנת: או שהממשלה מטומטמת או שאני מטומטמת, וזה כנראה הממשלה.

יעל דיין: אני לא יכולה להזדהות אתך באמירה הזאת.

יעל דיין: כנראה שכולנו כאן לא די ברורים.

יעל דיין: מדובר בהחלטת ממשלה על קריטריון לשכר דירה, לא לרכישה.

יעל דיין: אם זה גם לרכישה וגם לשכר דירה, עדיף שנדע.

יעל דיין: זה כתוב כאן, מבלי להגיד "למעט חד-הוריות".

יעל דיין: כתוב כאן לגבי זכאים, נקודות זכות לגבי שכר דירה, בודדים וזוגות, 1,600 נקודות.

ישראל שוורץ: "בודדים" בטח לא כתוב.

לימור לבנת: "לשנות את כללי הזכאות להשתתפות המדינה בשכר דירה אוטומטית, להגדיל את סף הזכאות להשתתפות בתשלומי שכר דירה מתקציב המדינה, לזכאים בעלי 1,600 נקודות ויותר".

לימור לבנת: לא על רכישת דירה, אלא על שכר דירה.

לימור לבנת: אין כאן הסתייגות שזה לא חל על חד-הוריות.

יעל דיין: נצרף לזה גם את הנקודה השנייה, של מבחן ההכנסה.

יעל דיין: אני גם אשמח, למרות שהחדר הזה טעון, בכל זאת להתייחסות עקרונית בעניין הזה.

יעל דיין: שלושה חברי-הכנסת כאן הם מ1992- בכנסת, והנושא הזה לא יורד מסדר היום.

יעל דיין: מספר החד-הוריות גדל, הוספנו על-ידי חקיקה מתקנת קבוצות נוספות, של הגרושות, של האלמנות, של העגונות וכן הלאה, וכן רווקות שהן אמהות לילדים, וההתייחסות נשארה אותה התייחסות.

יעל דיין: אותה התייחסות לאלמנה שהיא כבר מעבר לגיל העבודה ולבחורה סטודנטית שהיא גם לומדת וגם עובדת.

יעל דיין: מה זה מבחן הכנסה לגבי משפחה חד-הורית?

יעל דיין: האם הוא זהה למבחני הכנסה אחרים?

יעל דיין: האם יש הקלות באותו מבחן הכנסה, שלפי דעתי הוא מזעזע לגבי חד-הוריות, אבל האם יש קריטריון נפרד למבחן הכנסה לחד-הוריות, ומהו, או האם זה מבחן הכנסה שחל על כולם.

יעל דיין: ומה זה אומר בסופו של הסיפור, הסיוע של כמה משפחות חד-הוריות יקוצץ החל מה1- בינואר.

יעל דיין: אני שואלת בידיעה שאתם לא יודעים על כולם, זאת אומרת אלה שמגיעים אליכם זה לא המספר הריאלי שזקוק.

יעל דיין: השאלה היא על כמה אתם יודעים שהשקלים שהם מקבלים לסיוע יקוצצו, או לגמרי או חלקית.

ישראל שוורץ: לשאלה של חברת-הכנסת לבנת, המציאות היא שעד היום המשפחות החד-הוריות לא קיבלו סיוע בשכר דירה בגלל ניקוד, אלא בגין היותן משפחות חד-הוריות.

ישראל שוורץ: לפיכך העלאת הניקוד מ1,400- ל1,600- חלה על מי שקיבל סיוע בשכר דירה בגין מבחן ניקוד.

ישראל שוורץ: מי שלא קיבל סיוע בגין מבחן ניקוד, הפגיעה בקבוצה 1,400 ו1,600- לא חלה עליהם.

יעל דיין: לגבי רכישה זה כן חל.

ישראל שוורץ: מבחן ההכנסה הוא למשפחה חד-הורית עם ילד אחד, 4,524 שקלים, ועם שני ילדים ויותר - 5,182 שקלים ברוטו.

לימור לבנת: האם זה אותו מבחן הכנסה גם לגבי זוג?

ישראל שוורץ: כן.

לימור לבנת: זאת אומרת, אתם אומרים שמבחן ההכנסה למשפחה עם ילד אחד, שבעיניכם זה זוג עם ילד או הורה אחד עם ילד, הוא אותו מבחן הכנסה.

לימור לבנת: רק אתם תובעים בעצם מאם חד-הורית שהיא תרוויח כמו שיכולים להשתכר שני הורים.

ישראל שוורץ: ההפך הוא הנכון.

ישראל שוורץ: יש מבחן עליון.

יולי יואל אדלשטיין: אם הוא היה אומר 15,000 שקלים מבחן הכנסה, הייתי אומר שאני מבסוט.

יולי יואל אדלשטיין: אישה שמרוויחה מעל 15,000 שקלים משכורת, כמה מאות שקלים לא ישנו דבר.

יולי יואל אדלשטיין: ברגע שהוא אומר 4,000 שקלים, זאת הבעיה.

יולי יואל אדלשטיין: כי מזכירה בכירה עם ילד, על-פי השיטה הזאת, צריכה ללכת ולהיות נתמכת.

יולי יואל אדלשטיין: למה לה להיות מזכירה בכירה, ועוד הבוס יצעק עליה ועוד יקצצו לה את כמה הגרושים שהיא מקבלת ממשרד השיכון?

ישראל שוורץ: הבעיה היא שהמבחן שאנחנו דורשים הוא לא גבוה, לא שאנחנו דורשים מחד-הורית לעבור את סכום המבחן כדי לקבל, אלא אם הסכום לא עובר את המבחן היא תקבל.

ישראל שוורץ: לכן זה לא בכיוון שלמשפחה דו-הורית יותר קל להגיע לזה מאשר לחד-הורית.

נעמי חזן: זה תמריץ שלילי לצאת לעבודה.

אורה מנואר: 4,000 שקלים ברוטו זאת משכורת רעב.

לימור לבנת: האם יש כאן תנאי שהיא צריכה לעבוד במשרה מלאה?

ישראל שוורץ: לגבי חד-הורית שמקבלת מזונות, אנחנו רואים את המזונות כהשלמה.

לימור לבנת: תנאי שלא היה קודם.

ישראל שוורץ: זה מסובך, כי המערכת שלנו מסובכת.

יעל דיין: לא מעניין אותי אם היא מסובכת או פשוטה, מעניין אותי מי נפגע ממנה.

ישראל שוורץ: אין לי עניין לערפל.

ישראל שוורץ: להגיד לכם שבמשרד השיכון מאושרים מכל הדברים האלה?

ישראל שוורץ: אני לא יכול להגיד את זה.

לימור לבנת: אז למה אתם מסכימים?

ישראל שוורץ: היתה החלטת ממשלה שהוטלה לגבי הקיצוץ הזה.

לימור לבנת: תהיו אמיצים, תבואו לכאן ותגידו שאתם מתנגדים לזה בכלל, אתם חושבים שזה פוגע בחד-הוריות.

לימור לבנת: למה אתם מגנים על זה כל הזמן?

לימור לבנת: אני כל יום פוגשת בוועדת הכספים שרים ומנכ"לים שאומרים שדעתם לא נוחה מההחלטה הזאת של האוצר ושל הממשלה.

לימור לבנת: תגידו את האמת, מה תהיה הפגיעה במשפחות, בכמה משפחות, באילו היקפים.

ישראל שוורץ: אני חוזר על מה שאמר המנכ"ל, לפי הנתונים היום, ואני אתן אותם כתובים כי אין לנו אינטרס להציג נתונים לא נכונים.

ישראל שוורץ: הנכון לרגע זה הוא ש3,500- משפחות חד-הוריות מקבלות סיוע בשכר דירה, בגין שלוש שנות ההיעדר מבחן ההכנסה.

ישראל שוורץ: מכיוון שעד היום לא עשינו מבחן הכנסה, כמה מהן יפלו בקטגוריה שימשיכו לקבל וכמה לא, אף אחד לא יכול לומר עכשיו.

לימור לבנת: לא בדקתם את זה?

ישראל שוורץ: לא.

לימור לבנת: אבל אמרת ש2,000- משפחות חד-הוריות ייפגעו.

ישראל שוורץ: ההערכה שלנו היא ש50%- יהיו המאושרות.

לימור לבנת: כמה כסף המדינה תחסוך מזה שהיא מתנכלת לחד-הוריות?

ישראל שוורץ: בסך הכל לגבי כל המערכת 40 מיליון שקלים, לגבי חד-הוריות ודו-הוריות.

יעל דיין: אנחנו לא מטפלים בדיור במדינת ישראל לזוגות צעירים, לא הוועדה הזאת ולא במסגרת הזאת.

יעל דיין: אנחנו מדברים בדבר ספציפי.

יעל דיין: ביקשתי גם מהאוצר וגם ממשרד השיכון את הנתונים לגבי חד-הוריות.

יעל דיין: אי-אפשר לעטוף את זה.

ישראל שוורץ: מחר אפקסס לך את הנתונים כמה מתוך ה40- מיליון הם החלק של החד-הוריות.

שי יפתח: הנתון הוא 600 שקלים לכל משפחה חד-הורית, כפול 12 חודשים.

שי יפתח: כלומר 7,200 כפול 1,700, שזה מספר המשפחות שלא יעמדו במבחן ההכנסה.

שי יפתח: זה יוצא כ12- מיליון שקלים, בחשבון גס.

יעל דיין: אנחנו מדברים על כסף קטן, אין מה לעטוף את זה באיזשהו אובדן.

ישראל שוורץ: אף אחד לא ניסה לעטוף את זה.

יעל דיין: מדובר ב12- מיליון שקלים רווח של האוצר ממקבלות הסיוע.

לימור לבנת: מכיוון שאני שומעת שדעתו של משרד השיכון גם כן לא כל-כך נוחה מהעניין, אני מציעה שהשר ביחד עם הוועדה לקידום מעמד האישה יפעלו בצוותא, ביחד עם כל הארגונים, כדי להסיר את רוע הגזירה הזאת.

לימור לבנת: שיבוא השר לכאן ויתחייב שהוא אכן מוכן לפעול ביחד כדי לבטל את הגזירה.

לימור לבנת: אני שומעת שדעתו גם כן לא נוחה, שיאמר את הדברים ויהיה הרבה יותר קל להילחם.

דוד פלד: אני מהפורום הארצי של החד-הוריות.

דוד פלד: משפחה עם שלושה ילדים שהמזונות הם בסביבות 2,000 שקלים, ברגע שהיא תרוויח 3,200 שקלים היא כבר לא זכאית.

דוד פלד: האם לפי השיטה הזאת לא משנה כמה ילדים יש לה?

ישראל שוורץ: מי שקובע את נורמות הרווחה זה המוסד לביטוח לאומי.

ישראל שוורץ: התפישה של המוסד לביטוח לאומי, שאנחנו הולכים אחריו כמו חבל אחרי הדלי, היא שהתוספת החל מילד שלישי ויותר באה לידי ביטוי בקצבת הילדים, ולכן זה נעצר בשני ילדים.

יעל דיין: מה כולל מבחן ההכנסה הזה?

יעל דיין: הוא כולל הכנסה ברוטו מהעבודה.

יעל דיין: האם הוא כולל קצבאות?

יעל דיין: האם הוא כולל מזונות?

ישראל שוורץ: המבחן מתייחס להכנסות, למעט קצבאות ילדים ולמעט קצבאות ניידות.

יעל דיין: ומזונות?

ישראל שוורץ: מזונות בוודאי שזה כולל.

ישראל שוורץ: בחשבון ההכנסות יש גם מזונות.

יעל דיין: אם אני מקבלת היום 600 שקלים, שזה מגוחך בפני עצמו, אני צריכה לייצר הכנסה כדי לשלם שכר דירה בפועל.

יעל דיין: אפילו אם אני חד-הורית עם ילד אחד שלא תופס מקום והוא לא צריך לאכול, ב600- שקלים ברור שאני צריכה לייצר הכנסה.

יעל דיין: האם הסכום של 4,500 עם ההכנסה הזאת כולל מזונות?

ישראל שוורץ: כן.

יעל דיין: נניח שאני מקבלת 1,500 שקלים מזונות.

חנה מרגלית: זה תלוי ממי.

חנה מרגלית: אם זה מהביטוח הלאומי ואת עובדת, זה מקוזז לך.

יעל דיין: מזונות, יהא מקורן אשר יהיה.

ישראל שוורץ: נחשב לחלק מההכנסה.

ישראל שוורץ: אבל זה לא מתייחס למי שמתקיים על קצבאות קיום של הביטוח הלאומי, כולל אם הקצבאות הן השלמת הכנסה, דהיינו גם אותה חד-הורית שעובדת ומרוויחה 3,000 שקלים ומקבלת הבטחת הכנסה, לחד-הורית עם ילד אחד זה מגיע עד כמעט 5,000 שקלים, עם שני ילדים ומעלה כמעט 6,000 שקלים.

ישראל שוורץ: לגבי החד-הורית שמקבלת השלמת קיום מהביטוח הלאומי, רמת הסיוע שאנחנו מדברים עליה היא לא 600 שקלים, אלא 1,000 שקלים.

ישראל שוורץ: אם זה מגיע אחרי שנתיים שהיא נמצאת בתוך השלמת הכנסה, מה שקרוי "מוגדל" במושגים של ביטוח הלאומי, היא מגיעה ל1,170- שקלים.

ישראל שוורץ: לגבי אותה אישה שמקבלת השלמת הכנסה מביטוח לאומי בנוסף לעבודתה, כל זמן שהביטוח הלאומי משלים לה, כל הגזירות לא מתייחסות אליה.

ישראל שוורץ: הגזירות מתייחסות רק לנושא של משפחות חד-הוריות שאינן מקבלות שום השלמת הכנסה מהביטוח הלאומי.

יעל דיין: לא כולל מזונות.

יעל דיין: מזונות אתה מחשב כהכנסה.

יעל דיין: הגעתי ל4,500- שקלים, כאשר מתוכם 1,500 זה מזונות.

יעל דיין: אני מרוויחה 3,000 שקלים ברוטו, פלוס ה1,500- מזונות, הגעתי לרצפה.

ישראל שוורץ: אם את נמצאת בתוך חוק הבטחת הכנסה לחד-הוריות, כלומר שגילי הילדים הם הגילים שביטוח לאומי מכליל, עד גיל 7, בהכנסות שאת מדברת עליהן את ממילא נמצאת בתחום הרלוונטי לביטוח הלאומי, מה שאומר שתקבלי 1,170 שקלים ולא תהיה בך כל פגיעה.

ישראל שוורץ: הפגיעה תהיה באותן נשים שלא נמצאות בטיפול הביטוח הלאומי.

אורנה ורקוביצקי: האוכלוסייה של חד-הוריות שמקבלות הבטחת הכנסה מהביטוח הלאומי נחלקת לשתי קבוצות.

אורנה ורקוביצקי: קבוצה אחת היא של אמהות לילדים עד גיל 7, שמבחינה חוקית הן פטורות מלעבוד.

אורנה ורקוביצקי: אם הן עובדות אנחנו לוקחות את ההכנסות שלהן בחשבון.

אורנה ורקוביצקי: לעומת האוכלוסייה השנייה, שיש להם ילדים מעל גיל 7, שלקטן מלאו כבר 7 שנים, מבחינה חוקית אנחנו לא יכולים לשלם לה אוטומטית הבטחת הכנסה, אלא אם כן היא עומדת במבחן תעסוקה, דהיינו או שהיא עובדת או שהיא דורשת עבודה.

יעל דיין: זאת אומרת, עד שהילד מגיע לגיל 7 לא כדאי לה לעבוד.

אורנה ורקוביצקי: ניקח לדוגמה אמא לילד בגיל 6.

אורנה ורקוביצקי: אם היא לא עובדת, היא מקבלת מאתנו מקסימום 2,376 שקלים.

אורנה ורקוביצקי: לעומת זאת אם היא עובדת, סך הכל ההכנסה שלה מהעבודה פלוס השלמה לפחות הבטחת הכנסה, הוא תמיד יהיה יותר גבוה מסכום הגימלה, בהתאם לגובה ההכנסה שלה.

אורנה ורקוביצקי: היא יכולה להגיע ל3,000- שקלים, ל5,000- שקלים.

אורנה ורקוביצקי: זאת אומרת, יש פה תמריץ פנימי בתוך נוסחת החישוב שלנו, שתמיד יותר משתלם לעבוד מאשר לחיות ללא עבודה בגלל הבטחת ההכנסה.

יעל דיין: עד שהילד בן 7.

אורנה ורקוביצקי: לא, גם אחרי.

אורנה ורקוביצקי: תמיד אם היא עובדת ועדיין מתחת לתקרה שלנו, ויחסית התקרה של החד-הוריות היא הכי גבוהה לעומת משפחות רגילות, עדיין משתלם לה לעבוד ולקבל השלמת הכנסה.

אורנה ורקוביצקי: משפחה רגילה, זוג עם ילד אחד, תקרת ההכנסה שמזכה בהשלמה היא 3,698 שקלים בשיעור הרגיל, לעומת חד-הורית עם ילד אחד שזה כמעט 5,000 שקלים.

אורנה ורקוביצקי: זאת אומרת יש כאן הטבה גדולה מאוד למשפחות החד-הוריות לעומת המשפחות הרגילות לעניין תקרת ההכנסה שמזכה בהשלמה לפחות הבטחת הכנסה.

ישראל שוורץ: כפי שאמרתי קודם, הביטוח הלאומי קובע את נורמות הרווחה, לא אנחנו.

ישראל שוורץ: אותה אישה שדובר עליה, ומבחינתנו גם מקבלת 100 שקלים השלמת הכנסה מהמוסד לביטוח לאומי, אנחנו רואים אותה כנתמכת ונותנים לה את מלוא הסיוע של 1,170 שקלים, אחרי שהיא שנתיים במערכת.

טוביה זוירמן: אני אב חד-הורה לשלושה ילדים, ולפי מבחני ההכנסה שהגברת מביטוח לאומי מציינת, לילד אחד מעל 2,000 שקלים, אני מקבל 2,970 שקלים.

טוביה זוירמן: אני מגדל שלושה ילדים קטנים מזה חמש שנים, ואני לא רואה איך אני בכלל עומד אצלכם בקריטריונים.

טוביה זוירמן: יש לי ילד בן עשר וחצי, ילדה בת שמונה וילד בן שש.

טוביה זוירמן: אני חי מ2,970- שקלים.

טוביה זוירמן: איך אתם משלימים לאדם שיש לו עוד שני ילדים בבית רק עוד 500 שקלים?

אורנה ורקוביצקי: יש את קצבת הילדים.

טוביה זוירמן: 670 שקלים.

טוביה זוירמן: ביחד זה 3,500 שקלים, שאתם אני אמור לגדל שלושה ילדים.

אורנה ורקוביצקי: לחלוטין משתלם לעבוד ולקבל יותר.

טוביה זוירמן: הייתי שמח אילו יכולתי למצוא עבודה.

אורנה ורקוביצקי: אם הבטחת הכנסה תהיה מאוד גבוהה לכל אורך התקופה שאדם נמצא במצב כזה, איפה העידוד לצאת לעבודה?

אורנה ורקוביצקי: אם הסכומים יהיו גדולים ומספיקים למחיה פלוס, לאף אחד לא יהיה אינטרס ומוטיבציה לצאת לעבוד.

אורנה ורקוביצקי: אני מסכימה אתך שהסכום הוא לא גדול, אבל הוא לא משאיר משפחה ברעב.

אורנה ורקוביצקי: הוא נותן את המינימום, ואדם צריך לעשות כל מה שהוא יכול כדי לצאת ולהתפרנס.

אורנה ורקוביצקי: אם הוא לא יכול להתפרנס בשכר גבוה, אנחנו משלימים לו את ההכנסה.

אורנה ורקוביצקי: זה הרציונל מאחורי זה.

יעל דיין: או שיש מבחן הכנסה או שאין.

יעל דיין: אתה לא אומר לי שמבחן הכנסה לא יהיה קיים.

יעל דיין: אני רוצה לדעת מה הסכום שנכנס ב1- בינואר לתוקף.

יעל דיין: הבנתי ממך שאין לכם נתונים מדויקים, כי עוד לא בדקתם כמה אנשים ייפגעו.

יעל דיין: אבל אתם מעריכים, ש50%- ייפגעו מתוך המספר הקטן שציינת.

ישראל שוורץ: מתוך 16,162 משפחות חד-הוריות שמקבלות היום סיוע בשכר דירה מאתנו, להערכתנו ייפגעו בין 1,500 ל2,000-.

ישראל שוורץ: אני אומר 16,000 כי אותם 12,600 שנתמכות, כולל זאת שמגיעה ל5,000- שקלים והיא עדיין מקבלת השלמת הכנסה, בהן לא תיגע ידינו, הן ימשיכו לקבל 1,170 שקלים.

ישראל שוורץ: מתוך 3,500 שהיום מקבלות בלי מבחן הכנסה ואינן מקבלות נתמכות של הביטוח הלאומי, ההערכה הגסה שלנו היא, שמקובלת גם על אגף התקציבים, שייפגעו כ1,500- עד 2,000.

יעל דיין: אפשר להוסיף לזה את המספר הפוטנציאלי של משפחות חד-הוריות, שאילולא המבחן הזה היו אולי עושות מאמץ לשפר את ההכנסה שלהן.

יעל דיין: נניח שאני משפחה חד-הורית, היום אני לא נפגעת כי אני מסתדרת, אני נופלת בדיוק בקטע שאתם לא מחשבים, אני נתמכת מכאן ומשם ובתור תמיכות זה לא נחשב.

יעל דיין: אם יש לי הזדמנות ללכת לעבוד, אני אוטומטית נופלת לקטגוריה החדשה של מבחן הכנסה.

ישראל שוורץ: נכון, אבל אני רוצה להבהיר שכל מה שאנחנו מדברים אינו ממעיט על שלוש שנים.

ישראל שוורץ: זה לא היה דבר שקיים לעולם, שלאורך כל התקופה שמשפחה היא חד-הורית היא מקבלת 600 שקלים, אלא רק ל36- חודשים.

ישראל שוורץ: בתום התקופה הזאת כל המשפחות החד-הוריות שעדיין לא רכשו דירה, ובוודאי שיש לא מעט כאלה, ומדובר רק במשפחות חסרות דירה, דהיינו או שלא היתה להם אף פעם דירה או שקיבלו חצי דירה לפני 1995, לא מקבלות את הכסף הזה.

יעל דיין: שלום, כבוד השר.

יעל דיין: הוצגו כאן שאלות, היו כאן חברי-כנסת שהציגו את הנושא.

יעל דיין: קיבלנו מאנשי משרדך תשובות שחלקן מספקות וחלקן לא מספקות.

יצחק לוי: הלוואי שלממשלה היו עוד כמה מיליארדים.

יעל דיין: לא מדברים כאן על מה שאין, מדובר על חלוקה של מה שיש, מדובר על גזירות חדשות.

יעל דיין: אנחנו לא נכנסנו כאן לדיונים מפליגים, למרות שרציתי לקבל התייחסות על המעמד של חד-הוריות, על התמריץ השלילי שניתן להן לגבי יציאה לעבודה, לגבי פיתוח עצמי, לגבי לימודים.

יעל דיין: כל הנושאים האלה נופלים בין המשרד שלכם למשרד העבודה והביטוח הלאומי.

יעל דיין: אנחנו דנים בזה לעומק, ואני מקווה שיש מודעות לפחות במשרד השיכון למצב הקשה שהחוק יוצר לגבי קידום ופיתוח אנושי של אותן משפחות.

יעל דיין: היום זה לא מה שהיה פעם, אנחנו מדברים היום על מספרים שעברו את ה100,000-.

יעל דיין: משרד השיכון מדבר אתנו על מספרים של אנשים שרשומים וכן מקבלים.

יעל דיין: הגענו בסוף לצמצום שהוא ממש זניח.

יעל דיין: המספר האחרון שאנחנו מקבלים, של אלה שאולי ייפגעו או שבטוח ייפגעו מהשינויים, הוא 1,700 משפחות.

יעל דיין: 1,700 מתוך 100,000 - ברור שאנחנו חיים בעולם אחר מבחינת פתרונות הדיור של כל הנושא של חד-הוריות.

יעל דיין: נכון שלא דיברנו כאן על המשכנתאות, כי לא הגענו לזה, אבל הועלו בהחלט בקשות ודרישות לקריטריונים שונים לגבי משכנתאות, והדבר העיקרי שבגללו הדחיפות, לדעת מה קורה ב1- בינואר.

יעל דיין: אתם אומרים שב1- בינואר הכל בכל מכל כל יהיה שבאמת לא יהיה שום תמריץ לשום דבר, אבל הפגיעה בפועל תהיה רק, במרכאות מבחינתי, ב1,700- משפחות חד-הוריות.

יעל דיין: מה שנשאר פתוח, מלבד הנתון הזה של פחות מ2,000- משפחות שייפגעו, הוא העניין של משכנתאות שעלה כאן בעניין החד-הוריות, אנחנו לא עוסקים כאן לא בזוגות צעירים ולא בקטגוריות אחרות.

יעל פורלנדס: אני פעילה בארגון לזכויות הדיור לחד-הוריות.

יעל פורלנדס: לגבי האינפורמציה הקשה הקיימת שהושמעה ושטרם הושמעה, האם יש לפורום הנכבד הזה אפשרות לקחת אחריות ורצון טוב ולשנות לגבי הנקודות הקיימות, שהן מאוד קשות?

יעל פורלנדס: אני מציעה להמשיך את הישיבה הזאת בפורום של הנכבדים של משרד השיכון והשרים, לקחת את הנושא של משכנתאות ושל הסיוע לחד-הוריות ופשוט לשנות את המספרים.

יעל פורלנדס: מה שאני רוצה לעצמי, כאם חד-הורית וגרושה תשע שנים, שתמיד עבדתי ולא רציתי תמיכה, אני רוצה לרכוש דירה בכבוד במשכנתא, לשלם מעבודתי את מלוא המשכנתא, אבל בתשלום שאוכל לעמוד בו.

יעל פורלנדס: אין לי חסכונות בצד.

יעל פורלנדס: אני לא רוצה לקבל מתנה או לאכול בחינם, אלא לקבל מהמדינה אפשרות לקנות דירה קטנה של 50 מטר מרובע ולהחזיר, אבל לפי גובה השכר.

יעל פורלנדס: האם הפורום הזה יכול לשבת ולנסות לשנות משהו?

עמנואל דובשק: אני מדבר בשם הפורום של תל-אביב.

עמנואל דובשק: בתל-אביב יש מצוקת דיור מאוד רצינית, בייחוד למשפחות חד-הוריות, ובגלל היעדר בנייה שמותאמת למשפחה החד-הורית באזור הזה הבעיה מחריפה ביותר, בייחוד בגלל המחירים המטורפים.

חנה מרגלית: אני מהפורום הארצי למשפחות חד-הוריות.

חנה מרגלית: יש מה שנקרא אי מימוש משכנתאות.

חנה מרגלית: משפחות חד-הוריות לא יכולות לממש משכנתאות שכל שנה מוקצב סכום מסוים.

חנה מרגלית: הסכום הזה חוזר לאוצר.

חנה מרגלית: לפני שנתיים היו שני מיליארד שקלים שחזרו לאוצר, לפני שנה היו שני מיליארד והשנה אנחנו גם שומעים על סכום דומה.

חנה מרגלית: למה לא לקחת את הכסף הזה ולהשתמש בו?

חנה מרגלית: למה צריך לקצץ למשפחות החד-הוריות 12 מיליון שקלים, בזמן שאפשר לתת מההפרשים של המשכנתאות לנקודות של המשכנתאות למשפחות החד-הוריות?

חנה מרגלית: למה משפחה שרוצה סוף-סוף להתקדם ולהתפרנס בכבוד צריך לקצץ ממנה בגלל שהיא נופלת בין הקריטריונים, בגלל שהיא נופלת בין הכיסאות?

יעל דיין: הגברת רזניק העלתה קודם את הנושא של נשים שסובלות מאלימות, ויש הרעה לגביהן מבחינת הסיוע בדיור שהן מקבלות.

יעל דיין: היא נתנה לנו דוגמאות של נשים השוהות במקלט שאין שום הצעה של פתרון בעבורן כרגע, בגלל הגדרת הסטטוס של זכאיות.

רות רזניק: הן קרבנות אלימות קשה ביותר ולא יכולות לחזור למקומות מגוריהן, והן אינן נשואות או חיות עם בן זוגן.

רות רזניק: זה יכול להיות במגזר הערבי ובמגזר היהודי כאחד.

שוש דקל: אני מהפורום הארצי למשפחות חד-הוריות.

שוש דקל: אני רוצה לחזור מעט אחורה, לגבי הקריטריון של שכר הדירה.

שוש דקל: הגברת מביטוח לאומי דיברה לגבי הבטחת הכנסה.

שוש דקל: מה קורה כשאישה עובדת בכבוד ומרוויחה משכורת ומקבלת את המזונות דרך הביטוח הלאומי?

יעל דיין: הם כלולים.

שוש דקל: זאת אומרת, אם היא מרוויחה בסביבות 3,500 או 4,000 שקלים ומקבלת 1,000 שקלים, היא יורדת מהקריטריון.

יעל דיין: נכון.

אורנה ורקוביצקי: אם היא מקבלת תמיכה כלשהי מהביטוח הלאומי, בין אם זה מזונות, בין אם זה מזונות פלוס השלמה, בין אם זה הגימלה להבטחת הכנסה, בין אם זה קצבת נכות, עצם היותה נתמכת על-ידי המוסד לביטוח לאומי מזכה אותה אוטומטית.

יעל דיין: אבל אמרת קודם שזה לא כולל מזונות.

ישראל שוורץ: אמרתי שכאשר אנחנו עושים מבחן הכנסה, בעיקרון המזונות הם חלק מההכנסה.

יעל דיין: הביטוח הלאומי משלם את זה כמזונות, זה לא תשלום נפרד.

אורנה ורקוביצקי: אם היא מקבלת מזונות מהמוסד לביטוח לאומי, היא נכנסת בקריטריונים של הזכאות האוטומטית לשכר דירה.

יעל דיין: אחת מקבלת מזונות מבעלה 1,500 שקלים והאחרת מקבלת מזונות מהביטוח הלאומי 1,500 שקלים.

יעל דיין: שתיהן מרוויחות 3,000 שקלים.

יעל דיין: האחת תקבל ממך את הסיוע והאחרת לא תקבל ממך את הסיוע, כי זאת שמקבלת מזונות לא דרך הביטוח הלאומי היא כבר במבחן ההכנסה שלא מאפשר לקבל שכר דירה.

יעל דיין: זאת אומרת, יש לנו עניין להגיד לבעלים שלנו שלא ישלמו.

אורנה ורקוביצקי: אבל זה לא יכול להיות, כי מבחן ההכנסות במזונות הוא אותו מבחן הכנסות של הבטחת הכנסה.

אורנה ורקוביצקי: ישראל, הבנתי ממך שמבחן ההכנסות שאתם קובעים הוא לפי הבטחת הכנסה, ולכן אם היא זכאית למזונות מהביטוח הלאומי, ובמזונות עושים מבחן הכנסות לפי אותה תקרה שישראל אמר, ואגב יש קצת הבדל ואתם צריכים להעלות קצת לפי התקרה שלנו, אז אין הבדל בין אם היא מקבלת מזונות ישירות לבין אם היא מקבלת מזונות מהבעל.

ישראל שוורץ: מה שאני והגברת מהביטוח הלאומי אומרים ביחד, שלא משנה מקור המזונות.

ישראל שוורץ: כלומר אם ההכנסה שלה פלוס המזונות היא מתחת לתקרה, היא תהיה זכאית.

ישראל שוורץ: אם ההכנסה שלה פלוס המזונות יעברו את התקרה, זה אומר שביטוח לאומי לא יתן ואז היא לא זכאית.

יצחק לוי: אני מבקש מישראל שוורץ ומהביטוח הלאומי להמציא תשובה בכתב ליושבת-ראש הוועדה.

יעל דיין: אני רוצה לחזור לשאלה המקורית של ה1- בינואר, מה קורה עם המזונות, עם ההבטחות, עם הקצבאות, עם הקריטריונים החדשים.

יעל דיין: הצלחנו לדחות את הגזירה והיא עומדת כרגע על ה1- בינואר.

יעל דיין: את זה אני רוצה בכתב.

יעל דיין: על מי זה חל, האם זה כולל או לא כולל את הנושאים שהזכרנו כאן.

יעל דיין: ברור לי שזה כולל הבטחת הכנסה, כי זאת לא הכנסה, אבל העניין של מזונות אם הם מביטוח לאומי או ממקור אחר, אני רוצה לדעת אם זה יוצר הכנסה שמוציאה אנשים מהזכאות לשכר דיור.

ישראל שוורץ: ניתן תשובה מתואמת עם הביטוח הלאומי.

יעל דיין: אלפי משפחות יודעות שזה נדחה, איך הן יידעו אם ב1- בינואר ייפול עליהן דבר שישנה להן את החיים?

יפה יוספיאן: אני מהפורום הארצי למשפחות החד-הוריות.

יפה יוספיאן: האנשים הגיעו לכאן מתוך צורך שעלה במשפחות החד-הוריות, והצורך שעלה הוא בשני דפים שבהם כתבנו נושאים שהם חשובים ובוערים למשפחות החד-הוריות.

יפה יוספיאן: אני חושבת שעם כל מה שקשור פה בכל נושא מבחן ההכנסה, אם היא מקבלת מזונות, אם היא לא מקבלת מזונות, יש הרבה דברים שנופלים בין הכיסאות וזה לא קשור רק בשאלה אם היא מקבלת הבטחת הכנסה האם מגיע לה סיוע או לא.

יפה יוספיאן: יש שם המון דברים שקשורים במשרד השיכון, שמשפחות חד-הוריות לא מקבלות עליהם תשובות, ולא נותנים את התשובות בגלל כל מיני גורמים אחרים.

יפה יוספיאן: המצוקה של המשפחות החד-הוריות היא מאוד קשה, ואנחנו נלחמות על כל שקל שאנחנו מקבלות, למה אתם לא יכולים לעשות משרד לצורך העניין?

יפה יוספיאן: אנחנו צריכים לעבור דרך בנקים כדי לקבל תשובות.

יפה יוספיאן: אנחנו לא יכולים להגיע למשרד השיכון עצמו כדי לקבל את התשובות האלה, מבקשים מאתנו להביא את החומר לבנק כדי לקבל תשובה, ואנחנו צריכים לחכות זמן רב לתשובה.

יפה יוספיאן: אנחנו באים עכשיו כדי לנסות דרכיכם לפתור את הבעיות שלנו.

יפה יוספיאן: מדוע במשרד השיכון לא יושב גוף, מזכירה, שיכולה לומר אם מגיע או לא, ומדוע לא מגיע.

יפה יוספיאן: צריך להבין שהיום המשפחה החד-הורית קיבלה משמעות אחרת לגמרי.

יפה יוספיאן: יש המון משפחות חד-הוריות, וכל החוקים שהיו לפני שנים רבות הם לא רלוונטיים למה שקורה היום, למצב השוק של הדירות, למצב הסוג של שכר הדירה.

יפה יוספיאן: לכן אני חושבת שצריך להיות קצת עם רגש ולהבין מה קורה ולהקשיב למשפחה החד-הורית.

יעל דיין: דיברנו בתחילת הישיבה על ועדה שהובטחה ולא הוקמה טרם זמנך.

יעל דיין: ישבה נעמי חזן מטעם הוועדה הזאת עם ישראל שוורץ ועם ברכה ארג'ואני ואחרים, ודובר על הקמת פורום שלא יישב בלהט ישיבות ועדה בכנסת, אלא באמת יעשה בחינה מחדש של כל הנושא הזה, בהתחשב בקליינטורה הספציפית שגדלה, שהכפילה ושילשה את עצמה, שנכנסו אליה קטגוריות נוספות, שפרוסה בצורה שונה, גם כלכלית וגם גיאוגרפית, ושתיתן תשובה באמת בצורה ישירה.

יעל דיין: מדובר באנשים מיוחדים, בקטגוריה שאי-אפשר להשוות אותה עם קטגוריה אחרת.

יעל דיין: יש כאן אחריות לגידול ילדים כמפרנס יחיד, בלי התא התומך של המשפחה, בגלל סיבות כאלה א אחרות.

יעל דיין: מוכרחים כאן לעשות מבנה שיהיה ייחודי להן.

יעל דיין: מוכרחים להתייחס אליהן כקבוצה ספציפית עם צרכים ועם רצון לקדם את הקבוצה.

יעל דיין: דיברנו רבות על העניין של היעדר מוטיבציה.

יעל דיין: כל מה שנשמע כאן משאיר אנשים בבית, לא לעבוד, לא ללמוד, לא לרכוש, לא להשביח את חייהם.

יעל דיין: ככל שהם נמוכים בסולם והם נהנים מקצבאות, כך מצבם טוב יותר.

יעל דיין: זה עניין של תפישת עולם, שאני בטוחה שהשר לא שותף לה.

טוביה זוירמן: אם אפשר להכניס את נושא הגברים כמבחן נוסף לנושא השוויוני, לגבי הנושא של המזונות למשל.

יצחק לוי: אני שר השיכון, לא שר האוצר ושר הדתות.

יצחק לוי: בואו נתקבץ סביב ענייני שיכון.

ג'ודי דון: שיכון אומר את המזונות לשים לשיכון.

ג'ודי דון: אם משרד השיכון כולל את הסכום של מזונות, הילדים לא אוכלים קירות.

ג'ודי דון: מזונות זה אוכל לילדים.

יצחק לוי: אמרנו שיוגשו ניירות בעניין.

יצחק לוי: אם אתם רוצים לקיים דיון על מזונות, נקיים דיון על מזונות.

יעל דיין: זה לא דיון נפרד.

יעל דיין: השאלה שעליה נקבל תשובה היא האם זה נכלל בקריטריונים לסיוע בשכר דירה.

יצחק לוי: תקבלו על כך תשובה בכתב.

אורה מנואר: אני מהארגון לזכויות הדיור וחברה בקואליציה של המשפחות החד-הוריות בישראל.

אורה מנואר: אני שובתת מול משרד השיכון זה כבר השבוע הרביעי.

אורה מנואר: בשבוע שעבר חליתי מזה ועדיין החורף לפני.

אורה מנואר: מסוף שנת הלימודים, מיולי, גם אני וגם בתי ברחוב וגם הריהוט שלנו ברחוב.

אורה מנואר: אני אדם עובד, אני מובטלת כרגע בעל כורחי בגלל שאף אחד לא יעסיק חסרת דיור.

אורה מנואר: משרד השיכון מכניס את המשפחות החד-הוריות למעגלים מכושפים שאי-אפשר לצאת מהם, למלכודות מסמרים.

אורה מנואר: כאשר פניתי בכתב מהבית כשהייתי אדם עובד, סירבו להגדיל לי את המשכנתא וסירבו לכל בקשה אחרת.

אורה מנואר: מה שביקשתי זה הגדלת משכנתא, כדי שאוכל לרכוש דירה.

אורה מנואר: כרגע אהיה ברחוב, ולכן אני נאלצת לשבת מול משרד השיכון ולשבות, ואז משרד השיכון אומר לי עכשיו תני לנו את המסמכים שאת מובטלת, זאת אומרת שאת לא יכולה להחזיר את המשכנתא, אם כך למה את מבקשת משכנתא.

אורה מנואר: ברגע שייתנו לי את האישור הזה, אני חוזרת מיידית למעגל העבודה.

אורה מנואר: אני אדם שיש לו מקצוע, ויש הרבה משפחות כאלה.

אורה מנואר: אחרי עשר שנים שפניתי ועבדתי ולא באתי לשבות ולא הוצאתי את הילדה, עכשיו אני ובתי ברחוב ממש.

אורה מנואר: אני אהיה חולה מזה וגם גופנית וגם כלכלית הם ישברו אותי.

אורה מנואר: זאת פשוט מלכודת.

ג'ודי דון: אני מהפורום הארצי של משפחות חד-הוריות.

ג'ודי דון: אני פונה לכבוד השר ושואלת מה קורה עם הנשים שעוברות את כל החקירות והאי-נעימויות עם החוקרים שנשלחים לבתים, והן עומדות במצב מאוד לא נעים, מאוד קשה.

ג'ודי דון: זה דבר שנאמר גם בפגישה הקודמת.

יעל דיין: זה ביטוח לאומי.

ג'ודי דון: גם משרד השיכון שולח.

אורה מנואר: ארבעה חוקרים בשנה כפול עשר שנים, זה הפרשי הריבית של משרד השיכון.

יעל דיין: כשבאים בשש בבוקר, ואישה פוחדת לפתוח את הדלת ולא מזדהים, זאת בעיה.

ג'ודי דון: זה מצב מאוד לא נעים, במיוחד שאם הילדים שלנו גדלים ורואים נעליים של גבר, חושבים שזה גבר שחי בבית, וזה בסך הכל הבן שלנו שנמצא בבית.

ג'ודי דון: דבר נוסף, הטרטורים של הנכים במשרד השיכון, למרות שמגיעה להם דירת נר הם עוברים תלאות.

ג'ודי דון: אני מבקשת אם אפשר להתייחס לזה ולקצר את התהליך.

פרי כהן: אני מארגון זכויות הדיור.

פרי כהן: דיברו לאורך כל הדרך בעניין המזונות.

פרי כהן: מה שלא ציינו הוא, שכאשר ילד מגיע לגיל 18 באופן אוטומטי מבחינת הביטוח הלאומי קצבת ילדים יורדת, מבחינת משרד השיכון הוא לא קיים, למרות שהוא חייל והוא סמוך לשולחני, וההוצאות שלו הן כפל כפליים מהילדים הקטנים יותר.

יעל דיין: על-פי החוק, שהייתי שותפה לו, הועלה הגיל מ18- ל21- לגבי משפחות חד-הוריות.

קריאה: רק להבטחת הכנסה.

חמי תמיר: אני מארגון נתניה והקואליציה של המשפחות החד-הוריות.

חמי תמיר: מה קורה לגבי משפחות שהיו בעלות דירה לשעבר, הדירה נמכרה לא בסכום שאפשר לרכוש דירה נוספת ממנה.

חמי תמיר: הכסף נגמר מכיוון שהחזרנו משכנתאות, שילמנו הוצאות לעורכי-דין, לכונס הנכסים ונשארנו בחוסר כל.

חמי תמיר: שולמו שנתיים שכירות, ודירה שנמכרה ב1997- היום ב1999- לא נשאר כסף לשכור דירה.

חמי תמיר: אנחנו לא זכאים, גם על-פי החוק החדש, לסיוע בשכר דירה.

חמי תמיר: למה אי-אפשר לתת לנו משכנתאות כשנשארת לנו קצבה קטנה, כדי שנוכל לרכוש דירה חדשה, ועכשיו לחילופין, ברגע שאני נמצאת במצב שאני גם לא יכולה לרכוש דירה, כי אין לי כסף למשכנתא, וגם אני לא זכאית לסיוע בשכר דירה, כאשר אני עובדת משרה מלאה יום שלם, איפה אני נמצאת?

יעל דיין: זאת שאלה שעלתה על-ידי כמה אנשים, וגם על-ידי הארגונים.

שרית ארבל: אני משדולת הנשים בישראל.

שרית ארבל: בעניין מבחן ההכנסה נכנס הקריטריון של רף הכנסה.

שרית ארבל: אני שואלת אם אפשר לשנות את רף ההכנסה כך שהרף יהיה שמשפחה חד-הורית לא תצטרך להוציא למעלה מ25%- על הוצאות של שירותי דיור.

ברכה ארג'ואני: אני חברה בקואליציה למען משפחות חד-הוריות בישראל.

ברכה ארג'ואני: הכנתי לך מסמך ואני מבקשת להגיש אותו לך.

ברכה ארג'ואני: אני חושבת שחשוב שמשרד השיכון ישתף פעולה עם נציגי השטח.

ברכה ארג'ואני: חשוב להקים את הוועדה כפי שהיתה לנו ביחד עם ישראל שוורץ ועם מר פרוש, שתבדוק את כל המורכבות ואת כל הבעיות של המשפחות החד-הוריות בישראל.

ברכה ארג'ואני: יש לי בקשה אישית אליך.

ברכה ארג'ואני: יש משפחות שישנות על המדרכה ליד פתח משרדך.

ברכה ארג'ואני: אנא, טפל בהן.

ברכה ארג'ואני: תודה.

יצחק לוי: ברשות היושבת-ראש, גבירותי, רבותי, אני רוצה להתייחס לכמה נקודות באופן כללי, כי יש פה הרבה נקודות פרטניות שאני אבקש מהמנכ"ל או מישראל שוורץ להשיב עליהן אחר-כך או לתת להן תשובות בכתב.

יצחק לוי: לגבי השאלה המרכזית, מה יהיה ב1- בינואר.

יצחק לוי: אני מקווה שהכנסת תבטל את הגזירה הזאת.

יצחק לוי: לי לא משנה אם נפגעים 1,700 או 10,000, כל פגיעה היא פגיעה.

יצחק לוי: התנגדנו לזה בממשלה, נלחמנו נגד זה, הממשלה רצתה להחיל את זה מה1- בנובמבר, דחינו את הגזירה הזאת.

יצחק לוי: היה דיון על זה בממשלה ודיברתי על זה עם ראש-הממשלה.

יצחק לוי: הוא החליט שזה לא יתחיל מה1- בנובמבר, אלא מה1- בינואר.

יצחק לוי: ואני מקווה שבמסגרת התיקונים שראש-הממשלה דיבר עליהם, שמעתי שבישיבת מפלגת העבודה הוא דיבר על פרומילים של תיקונים בנושא החברתי, אני מקווה שזה יהיה התיקון הראשון.

יעל דיין: כבוד השר חבר בממשלה.

יצחק לוי: אני בממשלה הצבעתי נגד התקציב.

יעל דיין: אני מוכנה להצביע בעד הסתייגות שאומרת לבטל את הגזירה הזאת.

יצחק לוי: תגישי אותה.

יצחק לוי: מפלגתי תתמוך בך.

יצחק לוי: אני הצבעתי נגד התקציב בממשלה, בגלל הנושא הזה ובגלל עוד כמה נושאים שהיו פגיעות.

יצחק לוי: אני רואה בזה פגיעה קשה.

יצחק לוי: כל מה שיכולתי עשיתי, ואמשיך לעשות.

יצחק לוי: הצבעתי נגד, דחינו ל1- בינואר ואני חושב שצריך לדבר עם ראש-הממשלה, גם אני, שבמסגרת התיקונים החברתיים שהוא רוצה לעשות בתקציב, שזה יהיה התיקון הראשון, שלא יפגעו בשכר דירה.

יצחק לוי: במקביל, במקרה שזה לא יעלה בידינו, ניערך למודעות ולפרסום נאות לפני ה1- בינואר לגבי הדברים החדשים, כדי שכולם יידעו.

יצחק לוי: אני מקווה שלא נצטרך לזה, אני מקווה שנצליח לבטל את זה, כי אני חושב שמתוך התקציב זה הדבר שנשאר הכי פוגע פרטנית, שחודר לכיס של המשפחה החד-הורית ולוקח ממנו עוד כסף.

יצחק לוי: זאת גזירה שחודרת לכיס ישירות, לא בחישוב כללי.

יעל דיין: האם זה בחוק ההסדרים?

יצחק לוי: לא, זה החלטות ממשלה.

יעל דיין: אז למה להגיש הסתייגות?

יצחק לוי: זאת החלטת ממשלה של שינוי קריטריונים, ויש לזה ביטוי תקציבי.

יצחק לוי: נגיד לכם איפה הביטוי התקציבי.

ישראל שוורץ: אני מניח שמהסעיף התקציבי שנוגע לסיוע בשכר דירה, הופחת גם הנושא הזה.

יצחק לוי: למה להניח?

יצחק לוי: אני מבקש להעביר לחברת-הכנסת דיין בדיוק איפה צריך להכניס את ההסתייגות.

יעל דיין: אני יכולה להבטיח, שכל חברות-הכנסת וחברי הוועדה הזאת יחתמו על ההסתייגות הזאת.

יצחק לוי: אני יכול גם להבטיח שסיעתי תתמוך בזה.

יצחק לוי: יש בעיות שאי-אפשר להתגבר עליהן.

יצחק לוי: מחיר הקרקע בתל-אביב הוא לא מחיר הקרקע באופקים, מה אפשר לעשות?

יצחק לוי: מי שרוצה דירה זולה צריך לגור במקום אחר.

יצחק לוי: לא תמיד אפשר להגיד את זה, כי אדם קשור עם משפחתו, עם עבודתו, אבל זה המחיר.

יצחק לוי: אי-אפשר לדרוש שנעשה לחד-הוריות דירות בתל-אביב שיעלו כמו בירוחם או כמו בדימונה.

יצחק לוי: הדבר הזה לעולם לא יהיה.

יצחק לוי: הלוואי והכל היה בידינו.

יצחק לוי: הלוואי ואפשר היה במחי יד אחת להחליט להגדיל את המשכנתאות, להוריד את המחירים בתל-אביב, אבל זה לא כך.

ברכה ארג'ואני: אבל הם לא מבקשים את זה, כבוד השר.

יצחק לוי: אני רוצה לדבר על אי מימוש משכנתאות.

יצחק לוי: אין כסף כזה, זה כסף וירטואלי.

יצחק לוי: הסעיף של משכנתאות הוא לא כסף שהמדינה מקצה איקס ונשאר עודף, המדינה מקצה כמה שלוקחים.

יצחק לוי: אם פעם יעברו את מה שהמדינה מקצה, יהיה כסף.

יצחק לוי: מה שנשאר, נשאר.

יצחק לוי: זה לא שיש שמונה מיליארד מופקדים באיזה מקום וניצלו רק שישה מיליארד.

יצחק לוי: הכסף הזה הוא כסף שזורם דרך הבנק, והמדינה מתחשבנת עם הבנק.

יצחק לוי: אז אם למשל השנה יקציבו שמונה מיליארד ובגלל סיבה כלשהי המדינה תצטרך לחלק משכנתאות בתשעה מיליארד או בעשרה מיליארד, אז יחלקו בעשרה מיליארד.

לאה בנדר: אז מה זה רזרבה שמוחזרת כל שנה על-ידי משרד השיכון?

יצחק לוי: זאת לא רזרבה מוחזרת, זה מספרי, זה חשבונאי.

יצחק לוי: כמו קצבאות הילדים של הביטוח הלאומי, 86 מיליארד.

יצחק לוי: הכסף איננו.

לאה בנדר: הכסף ישנו.

יצחק לוי: אני אומר לך שהכסף ישנו אבל הוא איננו, אי-אפשר לנצל אותו.

יצחק לוי: אם נרצה לנצל אותו נצטרך לעשות פריצת תקציב.

יצחק לוי: הכסף הזה הוא כסף שאיננו אצל החשב.

יצחק לוי: זה לא כסף שאני יכול לבקש שיעבירו מהמשכנתאות לסיוע או למוסדות ציבור.

יצחק לוי: הוא לא קיים.

יצחק לוי: הכסף הזה אמנם רשום בתקציב, אבל הוא לא נמצא, זאת התחייבות של האוצר.

יצחק לוי: הסעיף הזה הוא סעיף גמיש מבחינת ההוצאות, וזה הסידור עם האוצר.

לאה בנדר: אבל אם משרד מחזיר שנה אחרי שנה.

יצחק לוי: הוא לא מחזיר, כי זה לא מגיע אליו.

יצחק לוי: הוא לא מנצל את ההרשאה, זה לא נקרא שהוא מחזיר.

לאה בנדר: אז אולי הוא צריך לבדוק את עצמו.

יצחק לוי: הצעתי לשר האוצר לנצל את העודף הזה להורדת ריבית, והיום קיבלתי ממנו סירוב.

יצחק לוי: אמרתי שאני לא רוצה כסף, נשארו לנו שני מיליארד רשומים, שיוריד אחוז או שני אחוז ריבית.

אורה מנואר: תביא את זה לממשלה.

יצחק לוי: אני אביא את זה לממשלה.

יצחק לוי: אני מתכוון לפרסם בעיתון ששר האוצר סירב להצעה.

יצחק לוי: הסידור עם הבנקים הוא סידור להקל, לא להקשות.

יצחק לוי: תמיד מתלוננים על משרדי ממשלה, הפקידה לא נמצאת, והיא לא באה, והיא חולה.

יצחק לוי: בבנק לא חולים, כי הבנק מרוויח.

יצחק לוי: השירות הטוב ביותר שאנחנו נותנים צריך להיות דרך הבנק, כי ממילא צריך אחר-כך עוד פעם להגיע לבנק.

יצחק לוי: כשהבנק נותן כסף זה תמיד מעורב, כסף של הממשלה וכסף של הבנק, והוא בעבור הכסף של הבנק רוצה את הבטחונות שלו.

יצחק לוי: ולכן זה כביכול הליך כפול שיצטרכו לעבור.

יצחק לוי: תבואו למשרד השיכון, נפתח משרד, תביאו את כל הטפסים, אחר-כך נשלח אתכם לבנק כי אין לנו בכספת כסף, ובבנק ימשיך הכל אותו הדבר.

יצחק לוי: לכן עשינו סידור שלא יהיה צורך לבוא למשרד השיכון.

יצחק לוי: בנק יש בכל מקום, משרד שיכון אין בכל מקום, אין בכל עיר.

יצחק לוי: אנשים מתלוננים אצלי באשקלון שהם צריכים לעלות לירושלים בעניין מסוים.

יצחק לוי: זה נכון, אנחנו מנסים לפתור את הבעיה.

יצחק לוי: אבל לגבי העניין הזה של משכנתאות וסיוע בשכר הדירה, כל מקום שיש בנק לשם נכנסים.

יצחק לוי: לכן אני לא חושב להחליף את הסידור הזה.

יפה יוספיאן: הרעיון הוא לא להחליף, הרעיון הוא הבירוקרטיה שקשורה מהבנקים למשרד השיכון ועד הגעת התיק.

יצחק לוי: זה דבר שנעשה יותר מהר ממה שאם לא היה כך.

יפה יוספיאן: יותר מחצי שנה לא לקבל תשובה ממשרד השיכון?

יצחק לוי: ישראל, האם זה לוקח חצי שנה?

ישראל שוורץ: מבחינת הזמן יש לנו רשת מסופים יום-יומית שלוקחת תיקים מהבנק למשרד השיכון, כך שאין פחת בדרך.

ישראל שוורץ: הזמן שלוקח אינו קשור לבנק.

ישראל שוורץ: אם חד-הורית צריכה להביא הסכם גירושים, היא צריכה להעביר אישורים, היא צריכה להביא דוח סוציאלי, זה לוקח זמן.

קריאה: הבעיה היא שבכל שנה צריך לחזור על אותו הדבר, לשלם בולים ב90- שקלים.

יעל דיין: לכן בין ההצעות היתה הצעה שיהיה איזשהו שולחן לעניין הזה בלבד.

יצחק לוי: אני מבקש מהמנכ"ל ומישראל שוורץ לשים דגש מיוחד על נושא הנשים הסובלות מאלימות.

יצחק לוי: אני רוצה ללמוד את הנושא יותר לעומק, כי אני לא מכיר אותו מספיק.

יצחק לוי: אולי יש פה אפשרות לתת סיוע מיוחד בהגדרות, כי שם באמת ההגדרות קשות, הן נשואות אבל הן לא יכולות להיות בבית, זה לא כמו אישה שהתגרשה.

יצחק לוי: אני מבקש להגיש לי נייר לנסות למצוא פתרון מיוחד לנשים הסובלות מאלימות.

יצחק לוי: יש פה נושא של הפורום.

יצחק לוי: אני לא מסכים שזה יהיה פורום קבוע, כי זה לא שווה.

יצחק לוי: אני מסכים שאנחנו נקבע עכשיו פורום לחודש-חודשיים, תעלו את כל הנושאים, את כל השאלות.

יצחק לוי: ראש הפורום יהיה ישראל שוורץ, ואני מבקש תוך חודשיים לקבל מישראל נייר עם כל הבעיות שהועלו, אם יש אפשרות לפתרונות או לא.

יעל דיין: הארגונים יקבעו נציגות.

יעל דיין: אני אבקש גם לבחון אפשרות של תיקוני חקיקה.

יצחק לוי: יושבת-ראש הוועדה כמובן יכולה להיות חברת הפורום או לשלוח נציג לפורום.

יצחק לוי: הפורום לרשותך בעניין הזה.

יצחק לוי: לגבי משפחות שממתינות מחוץ למשרד השיכון.

יצחק לוי: יש כל הזמן, וכל הזמן פותרים בעיות.

יצחק לוי: אני חמישה חודשים במשרד.

יצחק לוי: בחמשת החודשים האלה כבר עברו 25 משפחות שבאו לשבות על יד המשרד, ו22- מצאו פתרון.

יצחק לוי: אנחנו מטפלים במשפחות האלה.

יצחק לוי: יש לפעמים קשיים, כי המשפחות לא משתפות אתנו פעולה כל-כך.

יצחק לוי: יש קשיים כי לפעמים ההגדרות שלנו הן לא בדיוק מתאימות למה שהמשפחות רוצות, ולא תמיד אנחנו רשאים.

יצחק לוי: יש לנו אנשים מיוחדים, ישראל שוורץ, אברהם רבינוביץ, שנמצאים בקשר עם אותן משפחות ופותרים בעיות.

אורה מנואר: הם לא נמצאים בקשר.

יצחק לוי: לאברהם רבינוביץ יש שושנה ברגל והוא שוכב עם 40 חום, אז מה אני אעשה?

יצחק לוי: אז עכשיו שבוע הוא בבית.

אורה מנואר: זה לא רק השבוע.

יצחק לוי: אני מוכן למסור ליושבת-ראש הוועדה רשימה של כל המשפחות שהיו מיולי, ולראות איך פתרנו את הבעיות.

יצחק לוי: המשרד עוסק בפתרון הבעיות האלה.

יצחק לוי: אני מבקש שתעלו בפורום הזה גם את נושא החוקרים.

יצחק לוי: אנחנו חייבים להפעיל חוקרים על פי דוח מבקר המדינה ועל פי חוק.

יצחק לוי: יכול להיות שאפשר להגביל את זה בשעות או להקל בדרך אחרת כדי שהתהליך הזה יהיה יותר ידידותי ופחות מאיים.

יצחק לוי: בפורום נברר גם את העניין הזה.

יצחק לוי: אני רוצה להודות, ואני מקווה שהפגישות האלה יסייעו.

חמי תמיר: מה עם בעלי דיור לשעבר?

יצחק לוי: יש לי הרבה נקודות שאין לי כרגע אפשרות להשיב עליהן, חלק כי אני לא יודע.

יצחק לוי: לכן אני מבקש שתעלו את זה בפורום.

יעל דיין: אני מבקשת להודות לשר, למנכ"ל, לאנשי המשרדים ולארגונים.

יעל דיין: סיכמנו על שלוש נקודות מרכזיות.

יעל דיין: הראשונה היא העניין של ה1- בינואר והקיצוצים והשינויים בקריטריונים וסיוע בשכר דירה.

יעל דיין: אנחנו נגיש הסתייגויות לתקציב כאשר יסופק לנו הסעיף שעליו אנחנו מסתייגים.

יעל דיין: דבר שני, יוקם פורום שאני אעביר לישראל את השמות, שינסה לרכז בתקופה קצרה ולבחון את הדברים שאפשר לעשות כדי לשפר את המערכת שעוסקת בחד-הוריות וליצור הידברות פחות עוינת.

יצחק לוי: הידברות יותר ידידותית ומתחשבת, עד כמה שאנחנו יכולים על-פי חוק ועל-פי הנהלים.

יעל דיין: דבר אחרון, אני בכל זאת מבקשת לבחון את הייחוד של הקבוצה הזאת מבחינת הסדרי משכנתאות, כי בחשבון ארוך אנחנו מדברים על שלוש שנים שכר דירה, כדי לאפשר לעשרות אלפי משפחות לקיים חיים תקינים, להם ולילדיהם.

יעל דיין: אם אפשר יהיה אולי בחקיקה או בצורה אחרת שהכנסת יכולה לעזור, נוכל לפתור גם את זה.

יעל דיין: תודה רבה וחג אורים שמח לכולכם.