הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 195, 2002-06-25 11:15

אמנון רובינשטיין: אדוני המבקר, אתה רוצה לפתוח?

יוסף הירש: הבדיקה שלנו התייחסה גם למערכת הממוחשבת כפי שהייתה לנגד עינינו ובנוסף לכך לקחנו מדגם של 92 תיקים מבין כ25- אלף תובענות שהוגשו בין אוקטובר 1995 לדצמבר 1999, כי חשבנו שניתן לבדוק את התוצאות בשנת 2001 אחרי שעבר כבר זמן מספיק כאשר התיקים שטופלו טופלו עד דצמבר.

יוסף הירש: למעשה הבדיקה המדגמית נועדה גם על-מנת לעיין בתיקים עצמם ולעמוד על הסיבות להתנהלות כזו או אחרת של התיק, כיוון שהמערכת הממוחשבת מציגה את העובדות אבל היא לא יכולה תמיד לעמוד על הסיבות.

יוסף הירש: התוצאות כפי שפורטו בדוח היו שלפחות ב12- תיקים מבין ה92- תיקים לא היה מעקב שיטתי אחרי הטיפול בתיקים, דבר שגרם לבעיות כאלה ואחרות.

יוסף הירש: גם לא תמיד בוצעה החלטת השופט.

יוסף הירש: אם לדוגמה בתיק אחד התבקש מעקב כעבור חודש, למעשה כפי שראינו בתיאום הטיפול היה אחרי שנה ושמונה חודשים ואז מן הסתם התיק נסגר כמעט מאליו מחוסר מעש.

יוסף הירש: מדובר לא רק בבעיות טכניות אלא לפעמים הצדדים לא תמיד היו מיוצגים על-ידי עורך-דין כך שלדע

יוסף הירש: תנו יש משנה חשיבות לעמדה יותר אקטיבית של מזכירות בית-המשפט על-מנת ליידע את הצדדים.

יוסף הירש: כדוגמה אביא מקרה ספציפי.

יוסף הירש: הוגשה תביעה בנושא של הסדרי ראייה.

יוסף הירש: השופט למעשה הפנה את המבקשת לנסח מחדש את הבקשה שלה כיוון שהיא לא הוגשה כדבעי והיו שם מספר בעיות שלא טופלו ולכאורה היו צריכות להיות מטופלות על-ידי מזכירות בית-המשפט.

יוסף הירש: יש גם דוגמאות לפיהן אנחנו רואים שהמערכת הממוחשבת לא מתעדכנת כפי שהייתה צריכה להתעדכן וכפי שהיה מצופה שתתעדכן.

יוסף הירש: השווינו את התיעוד הידני עם המערכת הממוחשבת וראינו שבחלק גדול מהמקרים, 33 מקרים, היא לא הייתה מעודכנת.

יוסף הירש: זה כמובן יכול לפגוע בשלמות המידע כי אם מי מהצדדים שואל לגבי מצב הטיפול בתיק, כמובן שפונים מיד למערכת הממוחשבת אבל היא לא נותנת את התמונה כפי שהיא צריכה להינתן.

יוסף הירש: לגבי המערכת הממוחשבת עצמה ראינו שיש בעיות מבעיות שונות כאשר על פניהם יש נתונים שהם בלתי סבירים.

יוסף הירש: למשל, התברר שב81- אחוזים מן המקרים לא הוגש כתב הגנה.

יוסף הירש: הדבר הוא בלתי סביר ולמעשה לא היו לנו חילוקי דעות בעניין הזה שהנתונים הם בלתי סבירים וכי חייבים להקליד את הנתונים בכל פעם וכאן מצאנו אוזן קשבת בהנהלת בתי-המשפט כאשר לפחות בכתובים הם אמרו לנו שהם ידאגו להעמקת הנושא הזה.

יוסף הירש: לגבי הנושא של ייצוג בידי עורך-דין.

יוסף הירש: מסתבר שבהרבה מאוד מן המקרים אין ייצוג של עורך-דין ודווקא בבית-המשפט לענייני משפחה שעוסק בשכבות שלא תמיד מודעות לזכויותיהן הדבר חשוב וצריך לשים לב אליו.

יוסף הירש: במיוחד התעכבנו על הנושא של הצורך בייצוג של קטינים שהחוק מחייב זאת.

יוסף הירש: בנושא הספציפי הזה שלא תמיד הצדדים מודעים לזכויות שלהם, המלצנו שמזכירות בית-המשפט תעמיד לצורך זה עובד על מנת שהוא ייתן את המידע הדרוש ובאופן המלא ביותר האפשרי וזאת על מנת שהצדדים לא ייפגעו.

דן ארבל: אני חושב שהדברים האלה מצאו את ביטויים יפה מאוד בזמנו בפסק-דין שכתב מבקר המדינה דהיום, השופט גולדברג דאז, ואני לא זוכר את שם פסק-הדין אבל אני זוכר היטב את הביטוי שהוא כתב על שתי מלכויות שצריכות לדור בכפיפה אחת.

דן ארבל: קרה כאן דבר, וכאן אני מגיע לדוח מבקר המדינה, שצריך לשים אליו לב והוא שלא צפינו מראש את הביקוש העצום שיהיה לבית-המשפט לענייני משפחה.

דן ארבל: כאן אני רוצה לציין מספרים שלא מצאו את ביטויים בדוח הזה.

דן ארבל: בזמנו בבתי-המשפט המחוזיים באופן כללי היו נדונים בערך עשרים וכמה אלף תיקים לשנה של מעמד אישי.

דן ארבל: זה היה סך כל התיקים בבתי-המשפט המחוזיים של מעמד אישי.

דן ארבל: בבית-משפט למשפחה מוגשים היום תשעים אלף תיקים עיקריים בשנה.

דן ארבל: דבר שני מעניין לא פחות הוא שחלק גדול מאוכלוסיית הגברים שקודם הייתה הולכת לבית-הדין הרבני, היה איזה נוהג שהגברים הלכו לבית-הדין הרבני והנשים הלכו לבית-משפט מחוזי, אבל היום, לפי סטטיסטיקות שבידינו, חלק גדול מאוכלוסיית הגברים הולך לבית-המשפט למשפחה וזה הרבה מאוד בזכות המוסד שנקרא יחידת סיוע שהוקם ביחד עם בית-משפט למשפחה והוא זכה להצלחה רבה מאוד, למרות שיש עליו הערות בדוח מבקר המדינה.

דן ארבל: צריך לזכור שהוא לא היה קודם.

דן ארבל: יחידת הסיוע נותנת לאנשים את מה שאין להם בשום בית-משפט אחר וזה סיוע מעבר לסיוע המשפטי, סיוע של עזרה נפשית, פסיכולוגית, סוציאלית וכדומה, והיא משמשת עזר לבתי-המשפט למשפחה.

דן ארבל: לגבי הדוח.

דן ארבל: ראשית, לגבי נושא המחשוב שצוין בהרחבה.

דן ארבל: קיבלנו את ההערות ואנחנו חושבים שההערות היו נכונות.

דן ארבל: אנחנו מכבדים אותן ועקב ההערות נעשה שדרוג רציני מאוד במערכת המחשוב והבאתי לכאן דוגמאות מפלט מחשב שהוצאתי היום בהינף כפתור מהמחשב שלי ואפשר להוציא אותו ברגע מכל מחשב.

דן ארבל: אני מעביר פה עותק ליושב-ראש הוועדה ולכבוד מבקר המדינה.

דן ארבל: הנתונים הם נתונים ממש מעודכנים ל12- במאי, כי זה תמיד מתעדכן חודש קודם.

דן ארבל: אנחנו רואים שבין בתי-המשפט למשפחה אכן בבית-משפט למשפחה במחוז תל-אביב ורמת-גן, שהוא זה שנדגם כאן, הזמן שבו ממתינים הוא הארוך ביותר – בעמוד 3 – וזה 4.

דן ארבל: 80 לששה חודשים וזה נובע מכך שזה בית-משפט, כפי שצוין נכון בדוח מבקר המדינה, שחמישים אחוז מכלל התיקים בישראל נמצאים בו מפני שהוא איחד גם את מחוז תל-אביב וגם את מחוז מרכז, כך שבעצם מחצית מאוכלוסיית מדינת ישראל שייכת אליו.

דן ארבל: מה שקרה, וזה דוח עדכני, שאנחנו בסוף שנת 2001, תחילת 2002, הפרדנו את מחוז תל-אביב ומחוז מרכז ופתחנו שני בתי-משפט חדשים שמטפלים, האחד בראשון-לציון והשני בכפר-סבא, והדבר הזה הביא למפנה.

דן ארבל: מי שיעקוב – מר הירש, אני מזמין אותך לבדוק אחר כך בעיון את הדוחות הסטטיסטיים – יראה שחל מפנה מרחיק לכת החל מינואר ועד היום, שנת 2002, מפני שבעצם חלק גדול מאוד מהתיקים עברו למחוז המרכז לפי הסמכות המקומית.

דן ארבל: זה הולך לפי מקום המגורים האחרון של בני הזוג.

דן ארבל: התוצאה היא ירידה דרסטית במלאי של בית-משפט לענייני משפחה ברמת-גן שהוא היום רק תל-אביב.

דן ארבל: אם נבדוק רק את החודש האחרון, אני מסתכל על העמוד הראשון ואני רואה שבחודש אפריל השנה התקבלו 2,087 תיקים והסתיימו 2,756.

דן ארבל: זאת אומרת, שבית-המשפט בחודש הזה סיים בכ25- אחוזים יותר תיקים מאשר נכנסו אליו.

דן ארבל: זה אומר שהוא נמצא בהתקדמות מדהימה והיא נובעת מכך שכשליש מהתיקים עד ארבעים אחוזים עוברים היום למחוז מרכז.

דן ארבל: המגמה הזו נמשכת גם במאי וגם ביוני ואנחנו עוקבים אחריה באופן שוטף.

דן ארבל: המגמה הזו תפתור את רוב הבעיות של בית-המשפט ברמת-גן שפשוט היה עמוס מדי.

דן ארבל: יחידת הסיוע שנציגתה יושבת כאן עוזרת לידיו הרבה מאוד בעת הצורך ולכן טווחי הזמנים כאן הם קצרים מאוד כפי שרואים והם עוד ילכו ויתקצרו.

דן ארבל: אני גם רוצה להפנות לכך שישנו דוח בעמוד השישי על פעילות שופטים ובדוח הזה אנחנו רואים שאנחנו יכולים היום לבדוק כמה תיקים מוקצים לכל שופט, כמה הועברו ממנו ומה המלאי שרשום על כל שופט ושופט.

דן ארבל: כאן זה מרוכז בבת-אחת.

דן ארבל: לא הבאתי את זה שנית כי לא רציתי בוועדה של הכנסת להראות לפי שמות כמה תיקים מוקצים לכל שמות, אבל דוח המחשב מאפשר היום מעקב מדויק אחרי תיקים שמועברים מדי חודש לכל שופט, כמה נכנסים אליו וכמה יוצאים ממנו.

דן ארבל: בדוח הבא אנחנו רואים תיקים ממתינים לפסקי-דין.

דן ארבל: כאן דוח מבקר המדינה עלה על הבעיה, שיש הקלדות לא נכונות ולא מספיקות.

דן ארבל: כלומר, יש תיקים שהסיכומים בהם הסתיימו וממתינים לפסקי-דין וזה לא מוקלד.

דן ארבל: לפיכך פיתחנו דוח חדש שהוא בעמוד האחרון והוא דוח תיקים טעוני בדיקה.

דן ארבל: המחשב סופר את הזמן מיום הישיבה האחרונה ואם הוא מוצא שעברו יותר מששה חודשים מיום הישיבה הראשונה ולא קרה שום דבר, הוא מוציא את הדוח הזה שנקרא דוח תיקים טעוני בדיקה שצירפתי אותו, ואת הדוח הזה ניתן לפרט גם פר שופט.

דן ארבל: זאת אומרת, ניתן לרדת לרמת פירוט פר שופט ואז אני יכול לבצע מעקב אחר כל שופט ולראות האם מונחים אצלו תיקים וממתינים לפסק-דין מבלי שנעשה דבר, אפילו אם לא הקלידו את מועד הסיכומים.

דן ארבל: המחלקה הזאת עדיין לא הופעלה באופן מלא בבתי-המשפט למשפחה אלא באופן חלקי בלבד.

דן ארבל: בבית-המשפט ברמת-גן למשל המחלקה הזו פועלת כרגע בעיקר בנושאי הפניית צדדים לגישור כדי לפתור את הסכסוך בתוך בית-המשפט באמצעות יחידת הסיוע שנציגתה יושבת כאן והיא אולי תוכל לומר על זה כמה מלים, בגישור שנעשה על-ידי עורך-דין שלנו שיושב במזכירות, הוא איש המנ"ת, יחד עם עובדת יחידת הסיוע, ובין להוצאה לגישור חיצוני.

דן ארבל: עדיין המנ"ת לא נכנס לניהול ומעקב אחרי התיקים כפי שדורש, ובצדק, דוח מבקר המדינה.

דן ארבל: המנ"ת נקבע בחוק בתי-המשפט, סעיף 82, ותקנות להפעלתו נמצאות על שולחן שר המשפטים.

דן ארבל: ממש בחודשים הקרובים הוא יוקם באופן מלא בבתי-המשפט למשפחה, ולא רק ברמת-גן אלא בכל הארץ.

דן ארבל: מונתה מנהלת מנ"ת ארצית לנושא הזה, השופטת רות לב-הר-שרון ואנחנו נמצאים בתהליך של הקמת ובניית תוכנית מדויקת, בדיוק כפי שנדרש בדוח מבקר המדינה.

דן ארבל: אנחנו נשמח להציג בשנה הבאה את ההישגים ולהראות שבעצם ענינו על הדרישות האלה ואפילו מעבר לדרישות האלה.

דן ארבל: יש גם דברים נוספים שאנחנו עושים ולא העירו לנו עליהם בדוח מבקר המדינה.

דן ארבל: זה כולל גם כמובן את הנהלים ואת כל מה שהוער כאן בצדק.

דן ארבל: יש כאן באמת כמה נהלים אבל אין נוהל אחיד מסודר לכל הפעולות וזה כרגע בתהליך עבודה.

דן ארבל: אנחנו מקווים שבשנה הבאה נוכל להציג אותו בפניכם.

דן ארבל: בתיקים האלה אנחנו כבר בודקים תיק תיק ורואים מה קרה, האם הוא ממתין לפסק-דין או שהוא נתקע במערכת מסיבה אחרת.

דן ארבל: זו כבר בדיקה פרטנית.

דן ארבל: בדוח הזה לא יכולה להיות שגיאה מפני שאם לא נעשתה פעולה ואין שום דבר במחשב במשך ששה חודשים, בכל מקרה צריך להוציא ולבדוק מה קרה אתו.

דן ארבל: אני רק רוצה לומר באופן כללי שחל שיפור גדול מאוד ברמת-גן בעיקר כתוצאה מפתיחת מחוז מרכז שהקלה מאוד על העומס.

דן ארבל: אולי יחידת הסיוע תוכל לתאר מה קורה שם.

ענת ענבר: בדוח יש הערה לגבי התוכנה – שלא מצוין בה טיפול של פסיכולוג - ובעקבותיה תיקנו את התוכנה.

ענת ענבר: יש הערות לגבי פסיכולוגים ופסיכיאטרים ביחידות סיוע.

ענת ענבר: בשתי יחידות נוספו פסיכולוגים, אבל בשלוש יחידות עדיין אין פסיכולוגים, אבל אנחנו עומדים לקבל שני פסיכולוגים לשתי יחידות נוספות.

ענת ענבר: באילת עדיין אין לנו פסיכולוג ומאוד מאוד קשה למצוא פסיכולוג שם, מי שיש לו את הכישורים הנדרשים בתקנות.

ענת ענבר: ברמת-גן, גם בעקבות השינויים וההיפרדות של מחוז תל-אביב ומחוז המרכז, התחלנו יחד עם המנ"ת בפרוייקט שכבוד השופט ארבל דיבר עליו כאשר המנ"ת ממיין את התיקים.

ענת ענבר: תיקים שראויים לאיזושהי הערכה ביחידת סיוע, מופנים ישירות ליחידת הסיוע טרום דיון, יחידת הסיוע נפגשת עם האנשים ועושה איזושהי הערכה.

ענת ענבר: אם הם מעונינים להמשיך בגישור, היחידה מפנה אותם לגישור או ביחידה או מחוץ לבית-המשפט, ואם לא, כמובן מחזירה את התיק לבית-המשפט.

ענת ענבר: התהליך הזה הוא תהליך מהיר מאוד שאני חושבת שהוא מאוד ייעל את המערכת ואת כל התהליך ויחסוך הרבה דיונים בבית-המשפט.

מוריה בקשי: נושא נוסף שאני מבקשת להתייחס אליו הוא הנושא של ייצוג ילדים שמופיע בסופו של הדוח, כשהעיקרון המאפשר ייצוג ילדים קבוע בחוק בית-המשפט לענייני משפחה ובעצם מנגנון מסודר לנושא הזה לא נקבע עדיין במדינת ישראל.

מוריה בקשי: יש היום פסקי-דין לפיהם מינו אפוטרופוס לילדים או אפילו עורך-דין מייצג לקטין.

מוריה בקשי: יש פסק-דין בו נקבעה הוראה לפי פרמטר גילאי כאשר נאמר איזה סוג של ייצוג יינתן לקטין, אבל נכון הוא שאין מנגנון מסודר לנושא הזה.

מוריה בקשי: גם היועץ המשפטי לממשלה מכוח החוק הוא מייצג טובתם של קטינים ונכנס הרבה פעמים לדיונים גם בין בני זוג ומתערב לטובת הילד כאשר לפעמים זה נעשה גם אם יש ייצוג משפטי מלא.

מוריה בקשי: הנושא הזה נדון בתת-ועדה במסגרת ועדת רוט-לוי שדנה בנושא הספציפי הזה של ייצוג ילדים בבתי-המשפט בניסיון למצוא מנגנון.

מוריה בקשי: היום בעולם זה נושא מאוד חם, נושא שהתפתחו בו מודלים שונים אותם אנחנו בוחנים היום כאשר לחלקם יש מסקנות על הבעיות שלהם.

מוריה בקשי: אנחנו מנסים להגיע לאיזשהו מבנה בנושא הזה וזה אמור גם לגבי המשפט הפרטי, סכסוכים בין בני זוג בתוך המשפחה, וגם במשפט הציבורי, חוק נוער, הוצאת ילדים מהבית וכולי.

מוריה בקשי: בעולם יש מודלים מאוד שונים וקיצוניים האחד לעומת השני.

איילת אפק: דוח מבקר המדינה העלה את הבעיה של ייצוג קטינים ואני רוצה להעלות בעיה נוספת, שהיא בעיה מוקדמת לזה, ואלה תיקים שמתנהלים בבית-משפט לענייני משפחה כאשר במרבית המקרים מעורבים בהם גם קטינים במשפחה.

איילת אפק: מדובר באוכלוסייה שלמה שלפחות לפי איך שמסתכל החוק הישראלי, תלויה במידת הנכונות של שיתוף הפעולה של ההורים זה עם זו ועם הילדים עצמם.

איילת אפק: כלומר, אם יש סכסוך בין ההורים והם מגיעים לבית-משפט לענייני משפחה, הם לא מוסרים לילד מידע, מעלימים ממנו דברים, לא רוצים לשתף אותו בתוך כל התהליך הזה, אין היום איזשהו מנגנון מטעם המדינה שמסדיר את הנושא.

איילת אפק: זה אומר שאם מגיע ילד בן 14 והוריו מתווכחים בבית-המשפט לענייני משפחה עם מי הוא ילך, אף אחד לא שומע את הילד הזה.

איילת אפק: זה לכאורה לפי החוק, למרות שאני לא אומרת שזה המצב.

איילת אפק: ביום עיון שעשינו לשופטים של בית-משפט לענייני משפחה, שופטים העלו בפירוש את הקשיים שיש להם בשמיעת ילדים הן במישור האישי של שיחה עם ילד, שזה נובע מהיעדר הכשרות בנושא הזה לדיבוב ילדים ואיזושהי הכשרה ספציפית להבין מה אומר ילד בן שש שהוא שונה מילד בן 14 או ממבוגר בן 19.

איילת אפק: יחידת הסיוע בנושא הזה לקחו תפקיד משמעותי ורוב השופטים דיווחו על שיתוף פעולה עם יחידות הסיוע, על שמיעה משותפת באמצעות עובד סוציאלי או באמצעות איש אחר מתחום מדעי ההתנהגות.

איילת אפק: בנושא הזה אנחנו עובדים לקראת מודל חקיקה שיהיה בעצם איזושהי תוספת לחוק בית-משפט לענייני משפחה שידון בנושא של שיתוף, כאשר שיתוף הוא לא רק השיחה עם הילד אלא זה כולל העברת מידע, זה כולל שיחת עדכון והסברים על ההליך עצמו ועל הסוגייה שבמחלוקת, שיחות עם ההורים כדי לעזור להם לשתף את הילד, ובכלל מהי הדרך הנכונה להגיע לאותם ילדים, לשמוע את דעתם, לשתף אותם בהליך מתוך הכוונה שזה יעזור להם גם ברמה האישית להתגבר על הקשיים של הליכים משפטיים ושל סכסוך בין הורים, וגם בעתיד, במובן של אזרחות טובה, שהם משתתפים בתוך ההליך המשפטי שהוא בעצם עניינם העיקרי.

איילת אפק: בסופו של דבר צריך לזכור שרוב העניינים בבית-המשפט לענייני משפחה הם אמנם פורמלית בין ההורים אבל למעשה יש להם השלכות משמעותיות ביותר על הילדים שלהם.

איילת אפק: אנחנו כרגע נמצאים בשלב בו הוועדה יושבת ודנה באיזשהו מודל קונקרטי, בהצעת חקיקה קונקרטית לשיתוף ילדים בבית-משפט לענייני משפחה כשאנחנו מתבססים כמובן על אנשים מתחום העבודה הסוציאלית, שופטים מהתחום הזה, פסיכולוגים, אנשי פסיכולוגיה התפתחות של הילד וכולי וזאת כדי להגיע למודל שהוא הנכון ביותר למדינת ישראל.

איילת אפק: כמובן שאנחנו נעזרים במודלים זרים, אבל אנחנו תמיד נזהרים כשאנחנו קוראים מודלים זרים לראות שהמצב של האוכלוסייה באנגליה הוא לא כמצב האוכלוסייה בקנדה ובוודאי שלא כמו מצב האוכלוסייה באוסטרליה וניו-זילנד, ואצלנו בוודאי המצב הוא שונה.

ענת ענבר: ברוב יחידות הסיוע מתנהלות באופן שיגרתי סדנאות מידע להורים בהליכי גירושין.

ענת ענבר: אנחנו חושבים שהמידע להורים, ובכלל חינוך ההורים, הוא הנושא העיקרי ולכן אנחנו עושים סדנאות כאלה של ארבעה מפגשים להורים שמעונינים בכך ויש דרישה רבה ורצון רב מצד ההורים.

ענת ענבר: בנוסף אנחנו עומדים להפיק חוברות מידע להורים בהליכי גירושין ואיזה שהן חוברות מאוד קטנות לילדים שהן לא כל כך חוברות של ייעוץ משפטי כמו יותר תמיכה ועזרה במצב הרגשי שלהם, כאשר זה יענה רק בחלקו על הבעיות שעורכת-הדין אפק ציינה.

ליאורה אברמוביץ: לפעמים אנחנו ממליצים על מינוי אפוטרופוס לילדים או שאנחנו מייצגים אותם באופן אישי.

ליאורה אברמוביץ: בתי-המשפט כן שומעים קטינים באמצעות יחידת הסיוע או פקידי הסעד.

ליאורה אברמוביץ: שוב, גם כאן זה לא ברוב המקרים ובאמת אין מנגנון מסודר בעניין הזה, אבל זה כן מתבצע.

ליאורה אברמוביץ: כמובן שבכל סכסוך משמורת הילדים נפגשים עם פקידת הסעד שמגישה תזכיר לבית-המשפט.

ליאורה אברמוביץ: עמדת הילדים והבעיות שלהם באות לידי ביטוי בתוך תזכיר פקידת הסעד שמובא בפני בית-המשפט.

ליאורה אברמוביץ: אני מצטרפת לדבריה של מוריה בקשי לגבי תיקים בהם לא ניתנו פסקי-דין במשך זמן ארוך.

ליאורה אברמוביץ: אנחנו מוצאים את עצמנו מגישים בקשות לזירוז מתן פסק-דין כאשר לא אחת הגשתי בקשה כזאת.

ליאורה אברמוביץ: זה מאוד לא נעים וצריך לעקוב אחרי מתן פסקי-הדין.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש ממשרד המשפטים שתודיעו לנו – גם כן תוך חודשיים - מה קורה בתחום ייזום החקיקה.

אמנון רובינשטיין: אם לא קורה שום דבר, גם כן תודיעי לנו.

אמנון רובינשטיין: לגבי יחידות סיוע בכל הארץ.

אמנון רובינשטיין: תדווחו לנו מתי יהיו יחידות סיוע בכל המחוזות.

דן ארבל: התיאוריה שלנו שאנחנו הולכים אתה כבר כמה וכמה שנים, ואני חושב שהיא נכונה גם בארץ וגם במקומות אחרים בעולם, שפסק-דין הוא הפתרון הגרוע ביותר לתיק משפחה מפני שבפסק-דין יש מנצח ויש מנוצח ובין בני זוג הדבר הגרוע ביותר הוא שיהיה מנצח ומנוצח כי יש גם ילדים באמצע.

דן ארבל: לכן אנחנו מעדיפים את פתרון הגישור או בכל מקרה איזשהו הסדר בין בני הזוג על-פני פסק-דין.

דן ארבל: פסקי-דין ניתנים כשלא מצליחים להביא את בני הזוג להסדר, אבל זה לא טוב.

דן ארבל: או שלום בית או הסדר גירושין, אבל הסדר שכולל הסדר ראייה, כולל הסדר חלוקת רכוש, כולל הסדר מזונות וכל מה שיש בין בני הזוג צריך למצוא את ביטויו בהסדר מוסכם.

דן ארבל: יש הבדל גדול מאוד בין הסדר מוסכם לבין פסק-דין כפוי.

דן ארבל: לכן לפעמים שופטים באופן מודע ממתינים, דוחים את מתן פסק-הדין מפני שהם יודעים שבמציאות הספציפית שישנה בין בני הזוג יכול להיות שהעניין צריך להתבשל עוד זמן מסוים כדי שבני הזוג יגיעו להסדר ואת זה ענת ענבר ויחידת הסיוע יודעים יפה מאוד.

דן ארבל: לכן לא צריך תמיד להתרשם מהעובדה שלא ניתן פסק-דין הרבה זמן מפני שהשופט עיכב אותו כי קיימים מקרים שאנחנו יודעים עליהם שהשופט מעכב במודע את פסק-הדין מפני שמשהו קורה בינתיים בשטח בין בני הזוג ולכן מוטב שלא יינתן פסק-דין אלא שהם יגיעו להסדר.

אליעזר גולדברג: מה עושים או מה חושבים לעשות כנגד התופעה שתחת כנפיו של בית-המשפט נכנסו נושאים שמלכתחילה לא חשבו שהם יגיעו לשם ושתשומת הלב והמשאבים שהם אינם בלתי מוגבלים לא מוקדשים באמת לעיקר?

אליעזר גולדברג: אם שני אחים רבים על רכוש, זה מאבד את המטרה העיקרית לשמה הוקם בית-המשפט.

דן ארבל: אני כבר אומר לך שאנחנו בהחלט נתמוך בהורדה של הדברים האלה חזרה לבתי-המשפט הרגילים.

מוריה בקשי: היום הנושא נשקל שוב גם בגלל העומס בבתי-המשפט.

אמנון רובינשטיין: אני מודה לכם.