הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 167, 2002-02-05 11:00

חברי הוועדה: אופיר פינס-פז

מוזמנים: שלומית לביא - עוזרת בכירה למבקר המדינה ודוברת המשרד מרדכי בס - מנכ"ל מירית אשכנזי - עוזרת למנכ"ל משרד המשפטים יהושע שופמן - משנה ליועמ"ש עו"ד שרית שפיגלשטיין - מח' יעוץ וחקיקה הנהלת בתי המשפט לאה רקובר - יועמ"ש מרכזת לגביית קנסות משרד ראש הממשלה אהרון לישנסקי - מ"מ מזכיר הממשלה לשכת המבקרים הפנימיים עו"ד מרדכי שנבל - סגן הנשיא ויועץ משפטי משרד התעשיה והמסחר עו"ד ליליאן סבן עוזי ברלינסקי יועץ משפטי: תומר רוזנר

מנהלת הוועדה: סדר היום: הצעת חוק ועדות חקירה (תיקון - ועדת חקירה ממשלתית) התשס"א - 2001 - אופיר פינס פז הצעת חוק ועדות חקירה (תיקון - ועדת חקירה ממשלתית) התשס"א - 2001 - אופיר פינס-פז

אמנון רובינשטיין: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אמנון רובינשטיין: הנושא על סדר היום הוא הצעת חוק ועדות חקירה של חבר הכנסת אופיר פינס.

אמנון רובינשטיין: אופיר בבקשה.

אופיר פינס-פז: פעלתי על פי מצוותך היו"ר וכינסתי ישיבה עם היועץ המשפטי של הוועדה ועם אנשי משרד המשפטים.

אופיר פינס-פז: ניסינו לגשר על פערים.

אופיר פינס-פז: ישנן שתי גישות בנושא, גישה אחת האומרת את הבסיס המוסכם על כולם, שבין ועדת חקירה ממלכתית לבין ועדת ברור.

אופיר פינס-פז: יש מקום לכלי ממשלתי נוסף הבודק את הדברים.

אופיר פינס-פז: אלא שהוועדה הולכת יותר עם המציע, במובן שלעניין הזה יהיו שיניים, והממשלה חושבת שהגישה צריכה להיות יותר מינורית ופחות עם שיניים.

אופיר פינס-פז: עכשיו עלינו לקבל החלטה.

אופיר פינס-פז: במשרד המשפטים החליטו, לדעתי שלא בצדק, לשנות את שם הצעת החוק מוועדת חקירה ממשלתית לוועדת בדיקה ממשלתית.

אופיר פינס-פז: ליהושע שופמן יש גישה יותר מינורית לדברים, אני מניח שזה נובע מאיזו שהיא ראיה ממשלתית, שאני יכול להבין אותה למרות שאינני מסכים עימה.

אופיר פינס-פז: אני עדיין חושב שמותר, ולא יפלו השמיים אם יקראו למכשיר הזה ועדת חקירה ממשלתית.

אופיר פינס-פז: אבל אם עומדים על כך ומתעקשים שזו תהיה ועדת בדיקה ממשלתית, אני לא אלך לרבנות בעניין זה.

אמנון רובינשטיין: מה לגבי העניין של המיקום בחוק?

אופיר פינס-פז: אני בעד עמדת הוועדה שהחוק צריך להיות ממוקם בחוק ועדות חקירה.

אופיר פינס-פז: יש חוק כזה, זה לא חוק חדש אלא תיקון לחוק ועדות חקירה.

אופיר פינס-פז: אני חושב שזו האכסניה הנכונה מבחינה עניינית.

אופיר פינס-פז: אם רוצים בהצעה לחוק הממשלה, אפשר גם שם, אך אני סבור שזה פחות נכון.

אופיר פינס-פז: אני סבור שמכשירי הבדיקה צריכים להיות מאוגדים ככל שניתן במסגרת חוק ועדות חקירה, במיוחד שהחוק הוא לא חוק ועדות חקירה ממשלתית, אלא חוק ועדות חקירה.

אופיר פינס-פז: אני מציע שהתיקון ייעשה שם.

אופיר פינס-פז: באשר לסמכויות, היועץ המשפטי של הוועדה הציע סמכויות יותר מרחיקות לכת ויהושע שופמן הציע סמכויות פחות מרחיקות לכת.

אופיר פינס-פז: זה עניין של שיקול דעת.

אופיר פינס-פז: אני חשבתי שיגיע לכאן נוסח אחד עם שניים או שלושה שינויים שצריך להכריע בהם, אך הגיעו שני נוסחים.

אופיר פינס-פז: הישיבה שקיימנו היתה חשובה אבל לא ממצה.

אופיר פינס-פז: אולי כדאי שהיועץ המשפטי של הוועדה תומר רוזנר ויהושע שופמן ידברו על ההסכמות ויגידו גם מה הפערים שקיימים.

אמנון רובינשטיין: יהושע, מה לא בסדר בהצעה המקורית של אופיר פינס?

יהושע שופמן: ראשית, חוק ועדות חקירה עוסק במוסד שהוא ועדת חקירה.

יהושע שופמן: לא קיים בכלל בחקיקה המונח ועדת חקירה ממלכתית.

יהושע שופמן: זאת ועדת חקירה שאיננה זרוע של הממשלה.

יהושע שופמן: זה מוסד אחר, מוסד ייחודי, מוסד שהממשלה או הכנסת או ועדה זו יוזמות בעקבות דו"ח מבקר המדינה, ואז משנפלה החלטה על ועדת חקירה, נשיא בית המשפט העליון הוא הממנה את חברי הוועדה, ופה מדובר במוסד שבאותו רגע מתנתק בעצם מהממשלה ויש לו מאפיינים משל עצמו.

יהושע שופמן: אני חושב שאין לערב את המוסד הזה עם מוסד אחר שהוא בעצם דבר קיים, שהוא הסמכות האינהרנטית של הממשלה.

יהושע שופמן: דיברתי על כך בפעם הקודמת, מדובר בסמכות אינהרנטית של ממשלה להקים ועדות לבירור נושאים או לבדיקת נושאים או לחקירת נושאים, והחסר שעליו למעשה הצביע חבר הכנסת פינס הוא שלוועדות האלה אין סמכויות.

אמנון רובינשטיין: לא רק שאין להם סמכויות, בשנים האחרונות הם נפסלו מבחינת דעת הקהל.

אמנון רובינשטיין: כשעולה שאלה שנוייה במחלוקת, כפי שהיה פעמיים בשנים האחרונות, דעת הקהל, כפי שבאה לידי ביטוי גם בעיתונות, פוסלת את ועדת הבירור.

יהושע שופמן: תלוי באיזה נושא.

אמנון רובינשטיין: כך היה בנושא של ערביי ישראל.

יהושע שופמן: נכון, ולעומת זאת היתה ועדה לא מזמן, שמינה שר הבריאות, לבדיקת המכון לרפואה משפטית, והוועדה הזאת פעלה וכתבה דו"ח והדו"ח הזה הוביל לחקירות.

יהושע שופמן: אנחנו חשבנו שאין לערב בין המוסד הייחודי של ועדת חקירה, המכונה בפי חוק ועדת חקירה ממלכתית, שהוא לא זרוע ממשלתית, לוועדת בדיקה ממשלתית, זה המינוח עליו דיברנו בפגישה אצל חבר הכנסת פינס, שהוא זרוע של הממשלה ממש.

יהושע שופמן: הממשלה ממנה או שר ממנה בתחום סמכויותיו את הוועדה הזו, ואנחנו רוצים להקנות לה מעמד סטטוטורי וסמכויות.

יהושע שופמן: בישיבה הקודמת דיברנו ספציפית על זכות לזמן עדים.

אופיר פינס-פז: מדוע אתה מתנגד שיקראו לזה ועדת חקירה ועומד על כך שזו תהיה ועדת בדיקה?

אופיר פינס-פז: אני סבור כי רופא בודק, ואילו אנחנו חוקרים.

יהושע שופמן: זה פשוט גורם לבלבול.

אמנון רובינשטיין: אולי צריך לקרוא לחוק הזה ועדת חקירה משפטית וזו תהיה ועדת חקירה לא משפטית, ועדת חקירה סתם.

יהושע שופמן: אנחנו פשוט מנסים לא ליצור בלבול.

יהושע שופמן: בחוק ועדות חקירה היום כתוב את הבירור.

יהושע שופמן: אנחנו רצינו לעשות "אפ-גריידינג".

יהושע שופמן: זה לא בירור, זו בדיקה.

יהושע שופמן: אגב, זה מונח שמופיע בכמה חוקים, של בדיקת אירועים.

יהושע שופמן: זה רק עניין של נוחות המשתמש.

אופיר פינס-פז: איך נקראת ועדת אור?

יהושע שופמן: ועדת אור נקראת ועדת חקירה.

אופיר פינס-פז: מדוע אתה מתנגד לסמכויות שתומר מציע, למשל שאם קרה משהו ואם יש חשש לעבירה פלילית, הוועדה פונה ליועץ המשפטי לממשלה?

יהושע שופמן: לא, אנחנו אמרנו דבר אחר, אנחנו מפחדים דווקא מהחלשת הוועדות האלה.

אמנון רובינשטיין: אני חושב שצריך למצוא מונח שיהיה בין זה לבין זה.

יהושע שופמן: אדוני היושב ראש, אנחנו הצענו מונח שהוא בין ועדת חקירה, שזה המונח בחוק ועדות חקירה, לבין ועדת בירור שזה מה שמופיע היום.

יהושע שופמן: הצענו את האמצע.

אופיר פינס-פז: תומר הציע שני דברים שאינני יודע מה דעתו של משרד המשפטים עליהם.

אופיר פינס-פז: האחד שחבר ועדה לא יהיה לו ניגוד עניינים מאחר וקיימת סכנה כאשר שר בודק את משרדו וממנה את אנשיו לוועדה.

יהושע שופמן: אני חושב שאנחנו מתפרסים.

יהושע שופמן: הנושא הזה הוא לא עניין של סמכויות.

יהושע שופמן: בואו נתחיל מסמכויות.

יהושע שופמן: הסמכויות שאנחנו הצענו הן הסמכויות הקלאסיות.

יהושע שופמן: אנחנו הצענו, וזה הדבר המופיע בלא מעט גופים מעין שיפוטיים, את סעיפים תשע עד אחד עשרה ועשרים ושבע ב'.

יהושע שופמן: תשע עד אחד עשרה מדברים על סמכות של יושב ראש הוועדה להזמין עדים, לחייב עד להעיד בשבועה או בהן צדק, לכפות התייצבות, לצוות על גביית עדות בחוץ לארץ, דינו של מי שהוזמן וסירב להעיד וצו חיפוש.

יהושע שופמן: כמו כן הטלת קנסות.

אופיר פינס-פז: מדוע לא לכלול את סעיף שלוש עשרה המתייחס לאיסוף חומר?

יהושע שופמן: אלה סמכויות שיש למבקר המדינה.

יהושע שופמן: כשאומרים בעיתון שמבקר המדינה הכריז על עצמו כוועדת חקירה, המשמעות היא שהוא השתמש בסמכויות שחוק מבקר המדינה נתן לו, לפי סעיפים תשע עד אחת עשרה ועשרים ושבע ב'.

יהושע שופמן: עשרים ושבע ב' זה סעיף של מתן הוצאות לעדים.

יהושע שופמן: אלו סמכויות שיש למבקר המדינה ולגופים מעין שיפוטיים רבים.

יהושע שופמן: אנחנו מאפשרים גם לצוות על עד להעיד או להציג מסמכים.

יהושע שופמן: אלה לא ועדות בהם נכנסים לאנשים בכוח הביתה.

אופיר פינס-פז: מה עוד מציע היועץ המשפטי של הוועדה ואתה לא מסכים?

תומר רוזנר: אני ביקשתי חיפוש, המופיע בסעיף שתים עשרה, ואת הנושא של אפשרות לקחת עורך דין חיצוני, לא משרות המדינה, שזה סעיף שבע עשרה.

תומר רוזנר: כמו כן נושא של שכר לחברי הוועדה המופיע בסעיף עשרים ושבע א'.

יהושע שופמן: השוני הוא שזו הממשלה שממנה.

יהושע שופמן: אם הממשלה רוצה לתת שכר אז אין בעיה.

אמנון רובינשטיין: לדעתי יש בעיה עם סעיף שתים עשרה.

אמנון רובינשטיין: צו חיפוש אצל אזרח שתעשה ועדה ממשלתית, זו בעיה.

אופיר פינס-פז: אם כך סיכמנו את הסמכויות.

יהושע שופמן: שמנו נושא אחד בסוגריים ואני רוצה להציג אותו בפני הוועדה.

יהושע שופמן: אנחנו רצינו שמי שיבצע את הסמכויות האלה ויעמוד בראש הוועדה יהיה שופט שפרש לגימלאות או שופט בדימוס.

יהושע שופמן: בוועדה עלתה גם האפשרות של מי שכשיר להיות שופט.

יהושע שופמן: מי שכשיר להיות שופט זה כל עורך דין.

יהושע שופמן: אני הצעתי דבר אחר שהוועדה לא רצתה.

יהושע שופמן: אם לא רוצים, אנחנו לא עומדים על כך.

יהושע שופמן: זה דבר שקיים בחוק חברות ממשלתיות.

יהושע שופמן: הכוונה למי שפרש מתפקיד בגוף ציבורי והוא כשיר להתמנות שופט.

יהושע שופמן: עלה למשל הנושא של ועדת אסון ורסאי, שם רצו לחשוב אחרי הוועדה ומישהו הציע מישהו שפרש מתפקידו כיועץ משפטי פה בכנסת.

יהושע שופמן: חשבתי שהוא מתאים, אבל היתה שם הגבלה לשופט בדימוס.

יהושע שופמן: דווקא בחוק חברות ממשלתיות יש את האופציה הזאת.

יהושע שופמן: מדובר באדם חיצוני מפני שהוא פרש, הוא לא בתוך המערכת.

יהושע שופמן: מצד שני זה אדם שבא מהגוף הציבורי.

אופיר פינס-פז: אני נגד הצעה זו.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה שבראש הוועדה יעמוד עובד מדינה בדימוס אלא שופט.

יהושע שופמן: בסדר, אם כך נמחק את מה שכתוב בסוגריים.

יהושע שופמן: דבר נוסף, אנחנו לא רוצים מצב שבו הוועדה, אם היא מוצאת חשש לעבירה פלילית תהיה חייבת לעצור את עבודתה.

יהושע שופמן: כתבנו שהיא תמסור את מסקנותיה ליועץ המשפטי, אבל אני לא רוצה שהיא תעצור.

אופיר פינס-פז: אם כך אפשר לנסח זאת כך שמצד אחד ממשיכים בעבודה, מצד שני מעבירים את החומר ליועץ המשפטי.

יהושע שופמן: אנחנו לא הכנסנו את הסעיף של מבקר המדינה, אני מבין שלא צריך.

יהושע שופמן: אם כן זו ההצעה שלנו.

יהושע שופמן: בנושא של ניגוד עניינים, אין סעיף כזה לוועדת חקירה.

יהושע שופמן: אנחנו יכולים להביא אמירות מהספרות ומהפסיקה.

אופיר פינס-פז: בוועדת חקירה ממלכתית, בגלל הפרוצדורה שדיברת עליה יהושע, אין שום קשר לניגוד עניינים.

אופיר פינס-פז: פה יש סכנה כשבא שר ומתחיל לקבוע שמות למינוי.

אופיר פינס-פז: אם היועץ המשפטי שלו יאמר לו שכתוב בחוק בסעיף מפורש, זה מרתיע.

אופיר פינס-פז: אני יודע איך עושים את הדברים האלה ואני סבור כי אם אתם באמת רוצים שלא יהיה ניגוד עניינים, ואני מניח שאתם רוצים בכך, צריך סעיף מפורש, משום שהסכנה כאן גדולה.

אמנון רובינשטיין: אפשר לכתוב שלא ימונה עובד שהיה קשור בנושא.

אופיר פינס-פז: זה נוסח שעשוי לפתור את הבעיה: לא ימונה לוועדה עובד שבמישרין או בעקיפין נוגע בנשוא הבדיקה.

יהושע שופמן: לפעמים חוקרים נושא ורוצים מישהו מומחה בנושא ואז ודאי שהוא נוגע בנושא.

יהושע שופמן: אם אני חוקר את נושא הבטיחות בגני ילדים אני אקח אנשים שעסקו בבניית גני ילדים.

אופיר פינס-פז: אלא שוועדה כזו לא בנוייה למטרות כאלה.

אופיר פינס-פז: הוועדה הזאת צריכה לבדוק עניין ספציפי, ולא עניין כוללני.

אופיר פינס-פז: זו לא ועדה שנועדה לבדוק עניין באופן הזה ואולי צריך להדגיש זאת, אלא נועדה לבדוק אירוע נקודתי.

אופיר פינס-פז: תפקידה אינו לבדוק מדיניות או לבדוק המלצות מקרו.

אופיר פינס-פז: זה משהו אחר לגמרי.

אופיר פינס-פז: הרי אי אפשר לבדוק כל אירוע על ידי ועדת חקירה ממלכתית, וועדה זו היא מכשיר שנועד לבדוק אירועים בקנה מידה יותר קטן.

אמנון רובינשטיין: צריך לנסח זאת כך: מינה שר ועדה לבדיקת אירוע.

יהושע שופמן: זו לא ועדה לבחינת הרפורמה במיסוי, אבל זה בודאי יכול להיות ועדה לבחינת כשלים מערכתיים באופן יותר רחב מאירוע.

אמנון רובינשטיין: אולי צריך לכתוב נושא מסויים, או אירוע מסויים.

יהושע שופמן: החידוד של הנושא הזה גם בסעיף הזה יכול לגרום להצלחת גוף כמו הוועדה הזאת או לנפילתה.

אופיר פינס-פז: אם בוועדת חקירה משתמשים פעם בשנה שנתיים, אין ספק שבוועדה כזאת שר לא ישתמש יותר מאשר פעם בקדנציה.

אופיר פינס-פז: זה לא דבר לשימוש יומיומי.

אמנון רובינשטיין: אסון ורסאי הוא מקרה קלאסי לעניין הזה.

אופיר פינס-פז: אסון ורסאי אכן יותר מתאים לזה מאשר לוועדת חקירה ממלכתית לדעתי, למרות שזה גבולי מאוד.

תומר רוזנר: אני הבנתי מחבר הכנסת פינס שהוא מבקש שהממשלה תהיה זו שתמנה את הוועדות.

אמנון רובינשטיין: הוועדה תמונה על ידי שר או שרים.

יהושע שופמן: כיצד ינוסח הסעיף הנוגע לניגוד עניינים?

אמנון רובינשטיין: לא ימונה חבר ועדה הקשור במישרין או בעקיפין לנושא המסויים.

יהושע שופמן: לומר בעקיפין זה מפחיד אותי.

אופיר פינס-פז: אפשר לכתוב רק "לא יהיה קשור לנושא", מבלי לכתוב בעקיפין.

יהושע שופמן: אותו יועץ משפטי שייעץ לשר לא רק מכיר את החוק אלא גם מכיר את הפסיקה החד משמעית, לאורך עשרות שנים, ואת הספרות החד משמעית, בהם זה כלל יסוד הנוגע לכללי הצדק הטבעי.

יהושע שופמן: הכלל האוסר ניגוד עניינים נמצא במספר רב של חוקים הקובעים הסדרים, עם זאת הכלל הוא כלל יסודי הקיים גם במקום שהחוק אינו מזכירו.

אופיר פינס-פז: אם כן מה אכפת לך, אם זה מופיע כבר בכמה חוקים, אפשר להשתמש בנוסח שכבר מופיע, למען הסר ספק, למען הסר מכשול בפני עיוור.

אופיר פינס-פז: שר צריך שהדברים יהיו ברורים לו.

לאה רקובר: אני קיבלתי עכשיו את הנוסח של ההצעה.

לאה רקובר: הבנתי שההצעה שהולכת להיות היא שיתמנה שופט ולא שופט בדימוס.

לאה רקובר: אם ההחלטה היא שיתמנה שופט בדימוס אין לנו בעיה שהוא יתמנה על ידי שר המשפטים או איך שנקבע, אבל נראה לנו שאם מדובר במינוי שופט מכהן, צריכה להיות התייעצות בנושא.

יהושע שופמן: אנחנו לא רוצים שזה יהיה שופט מכהן בוועדה ממשלתית.

יהושע שופמן: זה עירוב עניינים לא בריא.

מרדכי שנבל: מדוע לא להוסיף גם את סעיף שלוש עשרה הנוגע לאיסוף חומר?

מרדכי שנבל: ישנם מקרים, כמו הדוגמא של אסון ורסאי, שיש צורך להגיע לחומר של מהנדס העיר וכדומה.

יהושע שופמן: בסעיף תשע א' 1 נכתב כך: להזמין אדם לבוא להעיד או להציג מסמכים או מוצגים אחרים שברשותו.

מרדכי שנבל: העובדה היא שזה מופיע גם בוועדות חקירה כסעיף נפרד.

יהושע שופמן: נכון, אבל זה לא מופיע באף אחד מהחוקים שנותנים סמכויות לגופים.

מרדכי שנבל: בנושא של ניגוד עניינים הייתי מזכיר את הנושא כחוק שקיים.

מרדכי שנבל: בחוק הביקורת הפנימית זה מצויין במפורש.

מרדכי שנבל: זה לא מפחית מבעלי תפקידים אחרים.

מרדכי שנבל: דבר שלישי, כאשר יש מסקנות של ועדת חקירה כזאת, השאלה היא אם צריך להזכיר מי אחראי או עוקב אחרי הביצוע שלהם.

מרדכי שנבל: הלא מישהו צריך לודא שלא יישארו בגדר המלצות בלבד.

אופיר פינס-פז: אפשר לכתוב שמסקנות הוועדה יונחו על שולחן הממשלה.

אמנון רובינשטיין: משמעות הדבר לאמץ את סעיף תשע עשרה לחוק.

יהושע שופמן: אני לא בטוח שאני רוצה לעשות זאת כי אני רוצה שהוועדה תגיש את החומר לשר שמינה והוא יניחו על שולחן הממשלה.

אמנון רובינשטיין: אני מציע את הסעיף הבא, שבסיום עבודת ועדת הבדיקה היא תגיש דו"ח למי שמינה אותה, השר או השרים, והוא יניח את הדו"ח על שולחן הממשלה.

עוזי ברלינסקי: לפי האקדמיה, ועדה, כשזה בלי ה' הידיעה כותבים עם ו' אחד, אבל כאשר זה הוועדה זה נכתב עם שני ו'.

יהושע שופמן: בספר החוקים לצערי יש מתח בין המסורת לבין מחוייבות לאקדמיה.

יהושע שופמן: אילו הדבר תלוי בי הייתי משנה את זה אבל מאז קום המדינה בחקיקה בספר החוקים כותבים בכתיב חסר.

אמנון רובינשטיין: באמת קשה מאוד לקרוא חוקים בישראל.

אמנון רובינשטיין: באנגליה נעשה מבצע אדיר שהצליח בצורה בלתי רגילה.

אמנון רובינשטיין: כל טופס של הממשלה עובר את המבחן האם אדם נורמלי יכול לקרוא אותו, ובאמת נפסלו המון דברים.

אמנון רובינשטיין: אני תמיד אומר שאינני מבין חוקים ישראליים.

אמנון רובינשטיין: בוועדת חוקה לא הבנתי מה הממשלה מציעה, למה הכוונה.

אמנון רובינשטיין: כשאומרים את הדברים בשפה פשוטה אני יכול להבין.

אמנון רובינשטיין: מהחוק עצמו קשה מאוד להבין.

אמנון רובינשטיין: ברצוני לסכם את הדיון.

אמנון רובינשטיין: אנחנו נגיש את החוק לפי הצעת מר שופמן ממשרד המשפטים בכמה שינויים.

אמנון רובינשטיין: נכניס את נושא ניגוד עניינים, מסירת הדו"ח לשר והשר ימסרו לממשלה, מינוי שופט בדימוס, ושינוי הנוסח - במקום נושא ייכתב נושא או אירוע מסויים.

אמנון רובינשטיין: סעיף נוסף הוא העברה ליועץ המשפטי ללא הפסקת עבודת הוועדה.

יהושע שופמן: מבחינת הניסוח, האם הניסוח המתאים הוא "נושא או אירוע מסויים המצוי בתחום תפקידו"?

אמנון רובינשטיין: בעניין הניסוח אתם תחליטו.

אמנון רובינשטיין: הכוונה היא שלא מדובר בבדיקת מדיניות אלא בכשל שקרה.

יהושע שופמן: עלי להגיד מבחינת הגילוי הנאות כי חוק הממשלה נכנס לתוקף עם הבחירות.

אמנון רובינשטיין: מי בעד ההצעה?

אמנון רובינשטיין: אושר פה אחד.

מרדכי בס: ברצוני להעלות נושא נוסף.

מרדכי בס: סעיף שישה עשר לחוק מבקר המדינה קובע כי הדו"ח יונח על שולחן הכנסת בתום עשרה שבועות ממועד המצאתו לראש הממשלה להערותיו.

מרדכי בס: השנה זה יוצא ביום שישי.

מרדכי בס: החוק מאפשר הקדמה בשבועיים או איחור בשבועיים, וההחלטה היא בידי מבקר המדינה בהתייעצות עם הוועדה הנכבדה הזו.

מרדכי בס: מבקר המדינה רוצה ומתכוון להניח את הדו"ח על שולחן הכנסת ביום שני שלאחר תום עשרת השבועות, כלומר שלושה ימים מאוחר יותר, בעשרים ותשיעי באפריל 2002, י"ז באייר התשס"ב.

מרדכי בס: אנחנו מבקשים את עצתכם.

מרדכי בס: כבר קרה בעבר שהמועד חל בפגרה והנחנו את הדו"ח על שולחן הכנסת בפגרה.

שלומית לביא: זה בדרך כלל קורה בפגרה.

שלומית לביא: השנה משום שהחגים יצאו מוקדם יותר זה לא קרה בפגרה.

ירדנה מלר: לדעתי אנחנו חוזרים מהפגרה או בעשרים ושניים או בעשרים ותשעה לאפריל.

שלומית לביא: ברצוני לציין כי בעקרון מבקר המדינה דוגל בלהיות צמוד לעשרת השבועות, אלא אם כן יש סיבה מוצדקת להעביר את המועד קדימה או אחורה.

אמנון רובינשטיין: מכיוון שיושב ראש הכנסת גם כן רוצה להיות נוכח אפשר לקבוע את יום פתיחת הכנסת, ביום בו הוא חוזר מחוץ לארץ.

אמנון רובינשטיין: אישרנו בזה את בקשת מבקר המדינה.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה, הישיבה נעולה.