הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 128, 2001-06-06 09:00

אמנון רובינשטיין: אמנם הנושא בו אנו דנים נשמע כאילו הוא נושא לא חשוב, אבל הוא נושא חשוב.

יצחק בן-דוד: זה במסגרת ההצטיידות והשלמת ציוד בו אנחנו מחויבים על-פי תוכנית החירום למפרץ אילת.

יצחק בן-דוד: רשימת הציוד נקבעה בהסכם בינינו לבין הירדנים והמצרים כאשר יש הסכם משולש בין שלושת המדינות וכל מדינה התחייבה לקנות ציוד מסוים.

יצחק בן-דוד: הירדנים קיבלו במתנה את כל הציוד מהיפנים, אנחנו רוכשים את הציוד בהתאם ליכולות של הקרן למניעת זיהום ים וכל שנה אנחנו רוכשים ציוד נוסף.

יצחק בן-דוד: הספינה הזו עלתה לנו מיליון דולר וכך נגמר כל התקציב הפנוי של הקרן, אבל הספינה היא חשובה כי היא אחד הגורמים העיקריים שיעזרו לנו לטפל בבעיות של זיהום המפרץ.

יצחק בן-דוד: תגברנו את התחנה במפקח נוסף על-חשבון המשרד.

יצחק בן-דוד: במפרץ אילת יש לנו ששה פקחים כאשר הצוות האילתי הוא צוות ייחודי כי הוא גם עוסק במניעה וגם עוסק בטיפול עצמאי.

יצחק בן-דוד: יש עוד אמצעים שאנחנו אמורים לרכוש אותם אבל נרכוש אותם בשנת הכספים הבאה.

יצחק בן-דוד: הגענו להסכם עם חברת קצ"א שהיא תרכוש חוסם קבוע שאנחנו – ולא הם - פורסים אותו כל פעם שמכלית נכנסת למפרץ אילת.

יצחק בן-דוד: החוסם הזה נמצא ממצוף שנמצא בים לכיוון התחנה למניעת זיהום ים והתפקיד שלו הוא לחסום כתמי שמן שנעים לעבר השמורה, כתמי שמן שהמקור שלהם הוא מכליות שנמצאות במקשר של חברת קצ"א.

יצחק בן-דוד: חברת קצ"א הסכימה לרכוש חוסם כזה נוסף.

יצחק בן-דוד: בנוסף אנחנו פועלים עכשיו במסגרת חוק רישוי עסקים ונכניס תנאים ברשיון העסק לחברת קצ"א ובתנאים האלה נחייב את חברת קצ"א להחזיק ציוד מיוחד לטיפול.

יצחק בן-דוד: סיימנו את תוכנית החירום הלאומית למפרץ אילת וכל הגופים האחרים שחברים בתוכנית הזו נערכים עכשיו ואני מקווה שבזמן הקרוב ביותר התוכנית תהיה מושלמת וכולם יהיו מוכנים גם מבחינת התוכניות המפעליות לטיפול במפרץ.

יצחק בן-דוד: יש לנו גם פעילות משותפת עם מינהל הספנות בכל מה שקשור בגיל מכליות ובדיקת מכליות, אבל את הנושא הזה יציג זאב לשם.

זאב לשם: אני רוצה לנסות להסביר את המטריה, איך אנחנו מתחלקים בנושא הזה של מניעת זיהום הים או שמירה על מפרץ אילת מבחינת זיהום הים במשרד התחבורה והמשרד לאיכות הסביבה והחלוקה היא חלוקה די ברורה ודי מוסכמת בין שני המשרדים.

זאב לשם: הנושא של המוכנות למקרה של זיהום ים, דהיינו כל הציוד שהוזכר על-ידי המנכ"ל ומר בן-דוד הוא באחריות כמובן המשרד לאיכות הסביבה ויש את הנושא של מניעת זיהום הים כאשר כל הפעולות שקשורות בכלי השיט הן באחריות משרד התחבורה, מינהל הספנות והנמלים.

זאב לשם: החלוקה הזו היא די ברורה כאשר כל התיאור שנתן לפני רגע מר בן-דוד הוא תיאור של מה שקורה כאשר יש כתם שמן במים ומדובר בדרך כלל על כתמי שמן קטנים במים.

זאב לשם: זאת אומרת, גם התחנה וגם האונייה שקונים, והקנייה היא במסגרת של הקרן למניעת זיהום הים.

זאב לשם: היכולת להתמודד עם כתם במים היא מאוד מוגבלת והיא מוגבלת לכתמים מאוד קטנים.

זאב לשם: לא מדובר על קטסטרופה בקנה מידה גדול.

זאב לשם: אנחנו פועלים למעשה באמצעות שלושה חוקים שאנחנו מנסים להריץ אותם בצורה היעילה.

זאב לשם: עשינו תקנות במסגרת ארגון הספנות הבינלאומית, מה שנקרא פורט קונטרול, וכאן מדובר בפיקוח המדינה על אוניות זרות הפוקדות את נמלי ישראל.

זאב לשם: הקמנו מחלקה מיוחדת שנמצאים בה רבי-חובלים, מהנדסי מכונות ראשיים ומהנדסי אוניות.

זאב לשם: היחידה הזו פועלת כדי לבדוק מצב בטיחותי בכלי שיט.

זאב לשם: אנחנו נתנו עדיפות מאוד גבוהה לנושא של מכליות ועדיפות עוד יותר גבוהה למכליות באילת.

זאב לשם: הוצאנו הנחיות שכל אונייה שמגיעה למפרץ אילת עם שמן, תיבדק לפני כניסתה לנמל על-ידי מפקחים בודקים של מינהל הספנות והנמלים כדי לוודא מצב בטיחותי סביר.

זאב לשם: אנחנו כמובן גם שותפים בהסכם שיתוף פעולה אזורי כאשר 11 מדינות אזוריות חברות בהסכם זה של פורט קונטרול.

זאב לשם: מצרים היא אחת מהן, ירדן הצטרפה לאחרונה באישור שלנו והסכמה שלנו ואנחנו מבצעים כבר פעולות מתואמות של פורט קונטרול עם מצרים ועם ירדן.

זאב לשם: זה תחום הפעילות שאנחנו עושים על-פי תקנות שהתקנו לנושא פורט קונטרול ויש לנו תקציבים מיועדים לכך ואנחנו פועלים בצורה די יסודית ואמינה, בפרט בנושא של מכליות במפרץ אילת.

זאב לשם: הנושא השני שאנחנו מנסים להריץ אותו לא כל כך בהצלחה בגלל דיונים בין-משרדיים שהתקיימו זה נושא של הגבלת גיל מכליות שתוכלנה לפקוד את נמלי ישראל וקודם כל להתחיל באילת.

זאב לשם: ניסינו להתקין את התקנה הזאת והעיכוב הוא לא שלנו.

זאב לשם: יש לנו את הניירת אותה הגשנו די בזמן ואנחנו מחכים לוועדת הכלכלה על-מנת שנוכל לקבל את ההיתרים כדי להתקין את התקנות הנדרשות.

זאב לשם: בנושא זה אנחנו די חריגים או די ייחודיים בעולם מבחינת הגבלת גיל מכליות כי בעולם לא מתייחסים לגיל מכליות, חוץ מאשר ארצות-הברית.

זאב לשם: אנחנו מנסים להקדים את כולם ולעשות הגבלה של גיל מכיוון שמ1981- יש שיטה חדשה לבניית מכליות ואנחנו רוצים שכל האוניות שתגענה תהיינה בנויות בשיטה החדשה, בשיטה שמפחיתה את רמת הסיכון.

זאב לשם: כאשר יש מכלי נטל נפרדים, במידה שקורה משהו, יש אפשרות להעביר אותם.

זאב לשם: רוב חברות הנפט הגדולות בעולם יש להן את הצי הייעודי שלהן.

זאב לשם: אם יש חברות דלק, יש להן את האוניות המיועדות שלהן ואלה הן האוניות שמתקשרים אתן מיום הבניה או מעט אחרי כן בחוזה מאוד ארוך ודואגים להן, ודואגים לבטיחות, ואילו אנחנו בישראל מקבלים כל אונייה מזדמנת.

זאב לשם: כאשר בתי הזיקוק יוצאים לחוזה להובלה יומית, הם מחפשים בשוק והאוניות הזמינות בשוק אלה הן האוניות הישנות.

זאב לשם: יש עוד תהליך חקיקתי אחד שאנחנו מעוכבים בקידומו וזה נושא של שתי אמנות בינלאומיות בחסות ארגון הספנות בינלאומי, כאשר האחת היא אמנת החבות האזרחית, והאמנה השנייה היא קרן לפיצויים כתוצאה מנזקי זיהום ים ושמן.

זאב לשם: מטרתן של שתי האמנות האלה היא לגרום בעקיפין למצב בטוח יותר של כלי השיט וכמובן ליצור מצב שאם חס וחלילה קרה אסון, יעמדו כל המקורות הכספיים האפשריים על-מנת להילחם בזיהום בזמן אמת החל מרגע קרות האסון ולא לחכות להליכים משפטיים ארוכים.

זאב לשם: אחד הדברים הטובים באמנה הזאת הוא שאין חובת הוכחה לגבי גורם הנזק.

זאב לשם: זאת אומרת, חובת אשם לגבי בעל האונייה שהוא זה שאשם בגרימת הנזק.

זאב לשם: הקרן מכסה כמעט אוטומטית את הפעולות שנעשו בגין הניקוי, מניעה וכולל גם פיצויים לנפגעים וזאת בלי חובת הוכחת אשם של בעל האונייה.

זאב לשם: לכן לא מחכים והתגובה היא מאוד מהירה.

זאב לשם: אנחנו פועלים כבר שנתיים כאשר בהתחלה הייתה לנו בעיה עם חברת קצ"א כיוון שלקצ"א יש זיכיון לפי חוק הזיכיון ועל-פי ההסכם הזה אי-אפשר להשית עליהם לא חובה, לא אגרות, לא מיסוי ולא שום דבר.

זאב לשם: בהתאם לזיכיון הזה קצ"א כמעט מנעה מאתנו להצטרף לאמנה הבינלאומית הזאת של ה-CLC אבל בעזרת היועץ המשפטי לממשלה אנחנו הגענו לוועדת החוקה ועברנו קריאה ראשונה בכנסת ועכשיו אנחנו מחכים לקריאה שנייה ושלישית.

אמנון רובינשטיין: המלצות הוועדה הבין-משרדית, מתי יהיה סיום הביצוע שלהן?

יצחק בן-דוד: חברת פוספטים כי"ל התחייבו שעד אוקטובר השנה המטען יוחלף והבעיה הזו תיפתר.

זאב לשם: נכון להיום, מאחר שכמות הדלק שעוברת במפרץ אילת היא כמיליון טון בשנה - ובנוסף לזה מדיניות מינהל הספנות והנמלים, משרד התחבורה – היא שיש צורך אסטרטגי בקיומו של נמל דלק במפרץ אילת, דהיינו לא לייבש את מינהל הדלק לחלוטין, והכמות היא קטנה, בסך הכל מיליון טון, כאן ההמלצה ניתנה כיושב-ראש הוועדה אבל כאן אני מדבר עכשיו כסגן מנהל מינהל הספנות והנמלים ואומר שהמדיניות שלנו היא לקיים נמל דלק באילת.

זאב לשם: כל זמן שהכמויות האלה, כמיליון טון, אנחנו יכולים לשלוט פחות או יותר במערכת מבחינת בטיחות.

זאב לשם: אני לא חושב שיש מקום כרגע לערוך מחקר יקר ולוודא אם כדאי או לא כדאי גם את המיליון הזה להעביר צפונה.

זאב לשם: זה פשוט נוגד את המדיניות שלנו.

יצחק גורן: היכולת של המשרד לאיכות הסביבה עם רכישת הספינה, עם הכפלת כמות המפקחים, עם הפריסה הקבועה של מערכות המיגור על השונית היא יכולת מוגבלת לחלוטין.

יצחק גורן: היא יכולת לטפל באירועים קטנים מקומיים בלבד.

יצחק גורן: אין למדינת ישראל ולירדנים שום יכולת לטפל באירוע גדול.

יצחק גורן: אין.

יצחק גורן: לא בים התיכון ולא במפרץ אילת והנקודה הזו חייבת להיות ברורה ומודגשת.

יצחק גורן: גם לא תהיה יכולת כזאת כי אין יכולת לשאת כלכלית את ההיערכות ואת התחזוקה של אי-יכולת כזאת.

אמנון רובינשטיין: לפעמים יש חילוקי דעות לגבי עלות כלכלית של שמירה על איכות סביבה ואני לא אומר שאיכות סביבה זה אבסולוטי, אבל כאן לפי הנסיבות זה נראה אבסולוטי.

פתרונות רדיקליים: אנחנו מבקשים לקבל דיווח שוטף מהמשרד לאיכות הסביבה על כל צעד שנעשה, על הכנסת הספינה, על העניין של קצ"א ובעניין של הכנסת אנחנו נטפל, באישור החוקים והצווים.

פתרונות רדיקליים: אני באמת מקווה שנעשה משהו כי זה נכס לא רק לאומי אלא זה נכס בינלאומי.

פתרונות רדיקליים: מדינות אחרות טיפלו בשוניות כאלה בצורה בלתי רגילה והפכו אותן למקור של הכנסה גדולה מאוד.