ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 588, 2002-10-21 11:00

יאיר פרץ: אני שמח שנפלה בחלקי הזכות לחנוך, בישיבה זו של ועדת העבודה והרווחה, את המכשיר לכבדי שמיעה, הראשון בתולדות הכנסת.

יאיר פרץ: אני מקווה שמכשיר כזה יותקן בכל ועדות הכנסת ויהווה נדבך נוסף לרווחתם של החרשים.

יאיר פרץ: אני מברך את כל אלה שעמלו וטרחו להביא את הבשורה הזאת לכנסת.

סילביה לזוביק: שמי סילביה לזוביק, מעמותת "בזכות" ואני מצטרפת לברכות.

סילביה לזוביק: זו פעם ראשונה שאנחנו רואים את המכשיר.

סילביה לזוביק: זה באמת היה מאבק ארוך, אבל נראה לי שהסבלנות משתלמת לפעמים.

סילביה לזוביק: אנחנו מקווים שמכשיר כזה יהיה בכל דיון בו ישתתפו אנשים עם מוגבלות בשמיעה, ולא רק בוועדת העבודה והרווחה.

שירלי אברמי: המכשיר שייך לכנסת ולא לוועדה, הוא יעבור מוועדה לוועדה לפי הצורך, ואם יצטרכו יותר ממכשיר אחד, אני מניחה שנצליח להשיג.

אחיה קמארה: כאחד שנהנה מהמכשיר, אני מודה לכולכם, ומקווה שבקרוב מאוד כל הכנסת תהיה נגישה, שזה יהיה בכל מקום במדינת ישראל, ושלא נצטרך להתרוצץ עם המכשיר הזה.

אחיה קמארה: תודה.

שמואל חיימוביץ: שמי שמואל חיימוביץ' מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

שמואל חיימוביץ: בזמנו העברנו לוועדת הכנסת מיפרט לגבי צרכי נגישות בבנין, ואנחנו מחכים ליום שיפתרו גם את בעיית הנגישות לדיונים במליאה באמצעות מכשיר אינפרא-אדום לנוחיות קהל החרשים.

יאיר פרץ: חבר-הכנסת יהלום, לפני שנפתח בדיון, אני מציע לאחד את הצעת החוק שלכם עם הצעת החוק של חבר-הכנסת משעני שנדונה כבר במליאה ואושרה בקריאה ראשונה.

יאיר פרץ: אם תסכים לכך, נדון רק בסעיפים שלא נמצאים בהצעה שאושרה, ואז אפשר יהיה להעביר את ההצעה לקריאה שניה, אם לאו, נדון בהצעתכם ולקראת הקריאה השניה, אפשר יהיה לצרף את שתי ההצעות.

שאול יהלום: אדוני היושב ראש, גם אני מצטרף לברכות לאותה טכניקה שכל כך משמעותית לכבדי שמיעה.

שאול יהלום: דבר שני, אנחנו נמצאים בפרק ב' של הצעת חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות שגם שם אפשר למצוא כמה דברים, אבל, מנסיוני בפרק א' ואחר כך בוועדת השרים לחקיקה, לפרק ב', לא הייתי סומך עליה, כי היא הרבה יותר רחבה ומורכבת, וממילא תיתקל יותר בקשיים.

שאול יהלום: הצעתנו כוללת שלושה סעיפים.

שאול יהלום: הסעיף הראשון עוסק בנושא השידורים הציבוריים, להגברת התרגום לשפת הסימנים או הכתוביות בשידורים.

שאול יהלום: עיקר ההטבות שיש היום לחרשים מבוססים על הצעת חוק הקלות לחרש שהוגשה בזמנו על ידי חברי-הכנסת אמנון רובינשטיין וחנן פורת.

שאול יהלום: אז לקראת הקריאה השניה והשלישית, נצטרך לראות האם אנחנו משיבים תשובה הולמת לא רק לנושא החדשות אלא גם לנושא הילדים.

שאול יהלום: לא ארחיב בנושא החדשות מאחר וזה חלק מהנושא של חבר הכנסת משעני.

שאול יהלום: אומר רק שהיום אנחנו צריכים לכסות את כל ערוצי התקשורת, לא רק את הערוץ הראשון והשני, הולך להיות ערוץ חדשות בכבלים, זאת אומרת, מעבר למה שאמרתי קודם בנושא הילדים, צריך לראות איך בכל נושא החדשות יש חלק רציני ומספק גם לכבדי שמיעה.

שאול יהלום: הנושא הזה בהסכמה והוא יעבור לחוק של משעני, ואני מסכים.

שאול יהלום: אני הצעתי שבכל ועדה שדנה בזכויות החרשים יהיה מקום גם לאדם כבד שמיעה.

שאול יהלום: הממשלה מתנגדת לסעיף הזה, וטוענת שהצעתי מאוד רחבה באשר היא לא מדברת רק על ועדה שנוגעת לחרשים אלא אם זו מדובר בוועדה שדנה בהרבה נושאים ובין השאר חרשים, אז שיהיה בה חרש.

שאול יהלום: אומרת הממשלה, אם כך, למה רק חרשים?

שאול יהלום: בכל ועדה ובכל נושא ועל ידי כך נרחיב ונסבך את הוועדה.

שאול יהלום: אם אדוני שואל אותי, יש משהו במה שאומרת הממשלה, ואני לא רוצה לשלול את זה.

שאול יהלום: לכן, הייתי מבקש לא לדון בזה לעומק אלא לדחות זאת לקריאה השניה והשלישית.

שאול יהלום: היו"ר יאיר פרץ: מאחר וזה מקובל, לצורך הענין, שר יכול למנות אדם שהוא חפץ ביקרו חרש או עיוור או כל אחד אחר.

שאול יהלום: לכן, אם אדוני יסיר את סעיף 2 מהצעת החוק, אין לי בעיה להעביר את כל הנושא.

שאול יהלום: אני לא שולל את זה, אני רק רוצה להציג את הסעיף האחרון.

שאול יהלום: ובכן, הסעיף האחרון בחוק אומר: "חרש יהא זכאי להנחה בתשלומי פעימות טלפון בגין שימוש בפקסימיליה בשיעור שייקבע על ידי שר התקשורת".

שאול יהלום: ובכן, חרש אינו יכול לדבר, ככל שכבדות השמיעה יותר חזקה, הוא אינו יכול לדבר בטלפון כפי שמדבר אדם שאינו חרש, ואז, במה הוא משתמש?

שאול יהלום: אז היום יש הרבה טכניקות, אחת הטכניקות מוצבת כרגע על השולחן, ואנחנו משתמשים בה.

שאול יהלום: אבל אני חושב שהטכניקה הכי ברורה, גם לאנשים שלא נזקקו עד היום לענין, זה שימוש במכשיר הפקסימיליה.

שאול יהלום: השימוש במכשיר הפקסימיליה יקר בגלל שפעימות פקסימיליה יותר יקרות מפעימות מונה של טלפון.

שאול יהלום: ואת כל הדברים האלה צריך לברר.

שאול יהלום: אני הצעתי שתהיה קצבה.

שאול יהלום: בהסכם עם החרשים, הם קיבלו סל תקשורת, אבל רק לרכישה.

שאול יהלום: סל התקשורת שהחרשים קיבלו אינו עוסק בנושא השוטף של עזרה.

שאול יהלום: זה לא נושא חדש בחוק אלא חדש מבחינת חבר-הכנסת משעני.

שאול יהלום: אם אדוני מסכים, אני מציע להעביר את זה לדיון מעמיק, ואפשר להזמין מומחי תקשורת מבזק שיסבירו את ההבדלים, מה החרשים זקוקים, וכמה סביר לעזור להם.

שאול יהלום: תודה.

יאיר פרץ: אורן גלעד ממשרד האוצר, בבקשה.

אורן גלעד: רציתי להגיב לדבריו של חבר-הכנסת יהלום בכמה מישורים.

אורן גלעד: לגבי הסעיף השלישי, נשאלת השאלה, מה הכלי המתאים לתמיכה?

אורן גלעד: בזמנו ניתן הסל ואכן הוא לא דיבר על הנושא הספציפי הזה.

אורן גלעד: אבל, האם ההנחה בתעריף משלוח פקסימיליה, זה הפתרון המתאים?

אורן גלעד: לדעתנו, לא זה המקום.

אורן גלעד: כמו שאזרח שאינו כבד שמיעה משתמש בטלפון, באותה מידה משתמש כבד שמיעה בפקסימיליה, ולצורך הענין, אין הבדל, זה עושה שימוש בזה, וזה עושה שימוש בזה, וכמו שאנחנו לא נותנים הנחה מיוחדת על פעימות מונה בטלפון רגיל, כך אין צורך במתן הנחה לפעימות פקסימיליה.

אורן גלעד: יתרה מזאת, עד כמה שידוע לי, פעימה של פקסימיליה, אינה יקרה יותר מפעימה של טלפון רגיל, מדובר באותה עלות לדקה.

אורן גלעד: אלה הדברים העיקריים לגבי הנושא הזה, למעט העובדה שבזק היא חברה ציבורית, ולהטיל עליה את העלות הזו, זה אומר שמישהו גם צריך לעמוד בה, בעלי המניות או הממשלה שתצטרך לסבסד.

אורן גלעד: לגבי סעיף 1, נושא החדשות.

אורן גלעד: אני רוצה לומר שלצורך הענין הזה קיימת רשות ממלכתית, וזו רשות השידור, וברשות השידור סביר יותר שאכן תתקיים אותה בקשה שחבר-הכנסת יהלום בהצעת החוק, אבל יחייב בכך את הערוצים המסחריים.

אורן גלעד: אנחנו מוצאים שזו גם בעיה, מאותה סיבה, מדובר בכלי בבעלות פרטית, ומדובר פה בהטלה של עלות נוספת על אותו כלי שאף אחד לא יכול לסבסד אותה.

אורן גלעד: שאול יהלום: מדוע?

אורן גלעד: בערוץ השני אתם מבקשים תגמולים.

אורן גלעד: אם זה ערוץ מסחרי, איזה זכות יש לכם לבקש מכל הזכיינים תגמולים?

אורן גלעד: לגבי תגמולים לממשלה, פתאום זה לא פרטי, זה לא מסחרי, רק כשמדובר בחרשים, לפתע פתאום זה מסחרי.

אורן גלעד: מתי שהאוצר רוצה אומר שזה מסחרי, מתי שהוא רוצה אומר שזה לא מסחרי.

יאיר פרץ: לפני שניכנס לדיון, אני מקבל את הצעתו של חבר-הכנסת יהלום, להוציא את סעיף 2 מהצעת החוק.

יאיר פרץ: אני מוכן לצרף את הצעת החוק להצעת החוק של חבר-הכנסת משעני, עם שני הסעיפים, להוציא את סעיף 2.

סילביה לזוביק: אדוני היושב ראש, אני מבקשת להעיר משהו לגבי סעיף 2.

סילביה לזוביק: בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, בסעיפים רבים, בפרקים רבים, קיימת חובת התייעצות עם הנציבות ועם ארגונים לקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, וביניהם גם ארגוני חרשים.

סילביה לזוביק: זה נכון לגבי החוק הזה, אז אני מציעה לאמץ את ההסדר הזה לכל הצעת החוק, איזה שלא תהיה.

דן אורנשטיין: רק לצורך הבהרה, זה כאשר מדובר בהתקנת תקנות.

דן אורנשטיין: אם היה מדובר בהתקנת תקנות, אז היה מקום לקבוע את הדבר הזה.

דן אורנשטיין: פה יש הצעה אחרת שאת עמדתנו הציג, ואני מודה לו, חבר-הכנסת שאול יהלום.

דן אורנשטיין: זאת אומרת, למרות שאני מתחום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, יש לי סימפטיה רבה להצעה.

דן אורנשטיין: אנחנו כן עומדים על העמדה שלא כל דבר שטעון טיפול, טעון חקיקה.

דן אורנשטיין: לא נראה לנו שיש מקום לקבוע את הרכבן של ועדות ציבוריות בחקיקה.

יאיר פרץ: ברור, המציע הסכים להוציא את הסעיף הזה מהצעת החוק שלו.

מיטל דמארי: שמי מיטל דמארי מהרשות השניה לטלוויזיה ורדיו.

מיטל דמארי: אני רוצה ליידע את הוועדה שמועצת הרשות השניה העבירה ואישרה לאחרונה את כללי ההקלות לחרש, את התיקון באותם כללים שהם כללים שלמעשה מעלים את מכסת החובה שמוטלת על הזכיינים, לתרגם לכתוביות ולשפת הסימנים, באשר לתכניות שקשורות לחדשות והן באשר לתכניות שפונות לקהל הילדים ולקהל המבוגרים.

יאיר פרץ: תודה.

שמואל חיימוביץ: נדמה לי שעמדת משרד האוצר בדיון בקשר לתרגום כתוביות ולשפת סימנים לחרשים בשידורי טלוויזיה שונה מהעמדה שהוצגה כאן.

יאיר פרץ: אני משאיר את זה לדיון המעמיק ונוכל לראות את הפרוטוקולים.

דן אורנשטיין: למען הסדר הטוב, לאור מה שאמר חברי, יש כאן הצעה - שאני מבין שחבר-הכנסת המציע מקבל אותה - לשלב את הסעיף הראשון ואת הסעיף השלישי בהצעת החוק של חבר-הכנסת משעני שעברה בקריאה ראשונה, לגבי שידורים בכתוביות המלווים בשפת סימנים.

דן אורנשטיין: רק כדי להבהיר, עמדת הממשלה שם היתה לתמוך בהצעת החוק, תוך תיאומים עם המשרדים הרלבנטיים, עם משרד האוצר, עם משרד התקשורת, מתוך תפיסה שבאה לידי ביטוי בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, ובחקיקת שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, ובחוקים בכל העולם שהזכות לנגישות וחובת ההנגשה חלה לגבי כלל הגופים במשק.

דן אורנשטיין: זאת אומרת, לא רק גופים שהם בידיים ציבוריות אלא כל השירותים שניתנים לציבור, בכפוף לאיזונים בין זכויות שונות, שזה לא יטיל נטל כבד מדי וכו'.

דן אורנשטיין: כל הצעת החוק הזאת, כל העשייה היום היא במסגרת יותר רחבה של אותו חוק שחבר הכנסת יהלום הוביל.

דן אורנשטיין: לכן, כאן המקום לומר אם אנחנו דנים בזכויות של אנשים עם מוגבלות, שהצעת החוק הרחבה יותר, שאנחנו תמיד אומרים, צריך לשלב סעיף זה, ולשלב סעיף אחר לאותה הצעת חוק, ואז אומרים לנו הארגונים, אבל הצעת החוק הזאת תקועה.

דן אורנשטיין: והיא בעצם תקועה בוועדה הזאת.

דן אורנשטיין: היא עברה בדצמבר 2000, ואמורים להתקיים דיונים, ויש צורך לקדם את הצעת החוק הזאת.

יאיר פרץ: על הנושא הזה אי-אפשר להגיד שהוא תקוע, אני חושב שבנושא של זכויות החרש, ובכלל בנושאים של אנשים עם מוגבלויות, הוועדה עושה עבודה אינטנסיבית, ומנסה לקדם את הנושאים.

יאיר פרץ: יש בעיות לאגד הרבה ארגונים, ולדון על זכות של כל ארגון, זה לא פשוט, זה דבר מורכב.

דן אורנשטיין: אבל אני לא רואה שיש ישיבות מתוכננות של הוועדה בנושא הזה.

שירלי אברמי: ודאי שיש ישיבות מתוכננות, כפי שדיברנו בשבוע שעבר.

דן אורנשטיין: בסדר.

יאיר פרץ: ועכשיו, הגברת רבקה גולן, תתרגם את דבריו של אהרון עיני מאגודת החרשים.

אהרון עיני: שלום לכולם, שמי אהרון, ואני יושב ראש אגודת החרשים.

אהרון עיני: אני רוצה קודם כל להגיד תודה רבה לחבר-הכנסת שאול יהלום, שאתה מעביר את הצעת החוק להצעת החוק של חבר-הכנסת משעני.

אהרון עיני: הצעת החוק של משעני יותר מורחבת, ואני מאוד מבקש ממך, חבר-הכנסת יהלום להצטרף להצעת החוק של משעני.

אהרון עיני: ואנחנו מאוד מודים לכם.

אהרון עיני: אני רוצה לדבר בנושא הפקסימיליה.

אהרון עיני: לפני עשרים שנה, לא היה משרד התקשורת, לא היה בזק, אז היה משרד הדואר, אם אתם זוכרים.

אהרון עיני: אנשים קיבלו מענק, 120 פעימות, ומאז שבזק בא במקום משרד הדואר, אז משרד התקשורת הפעיל את זה, ואז הרבה מהחרשים נפלו בין הכסאות, ועד היום למעשה את החרשים לא מתגמלים בכלל.

אהרון עיני: העוורים מקבלים 600 פעימות מונה, פעם בחודשיים, והחרשים לא מקבלים.

אהרון עיני: זה נכון שגם הם מקבלים, אבל אתם צריכים להבין שהחרש היום משתמש הרבה בפקס.

אהרון עיני: אני רוצה לסגור שיחה עם אדם חרש, ואני רוצה לתאם איתו פגישה, בטלפון אני עושה את זה בשיחה אחת.

אהרון עיני: עם אדם חרש אני פותח - - - וסוגר - - - שולח פקס, ההוא מקבל תשובה, הפגישה לא מתאימה, ואז זה פעימות.

אהרון עיני: כך ששיחה פשוטה לקביעת פגישה הופכת לשיחה של 8 פעימות מונה.

אהרון עיני: היום יש וידאו-פון, זה שילוב של שני קווים, אנחנו צריכים לשלם עבור שני קווים והעלות הרבה יותר גבוהה, השיחה היא כפולה, והחרשים צריכים לשלם את זה.

אהרון עיני: אנחנו מאוד מבקשים שתבינו ותשימו לב שזאת ההתייחסות שלנו, זאת התקשורת שלנו, אז תעשו הנחה בהחזקה שלנו, וגם בפעימות מונה, כי זה התקדים שהיה בעבר, ואני מבקש שתחזירו את התקדים שהיה לקהילה.

יאיר פרץ: תודה, אני מקווה שבדיונים שיתקיימו לקראת הקריאה השניה והשלישית, נוכל להעמיק בסוגייה הזאת ולתת לה מענה נרחב.

יאיר פרץ: בבקשה גברתי.

יעל מלם-יפה: שמי יעל מלם-יפה ואני ממשרד התקשורת.

יעל מלם-יפה: אני רוצה להתייחס למה שאמר פה חברי בנוגע לאותו ענין.

יעל מלם-יפה: אני בטוחה שהענין יידון במסגרת אותה הצעת חוק רחבה.

יעל מלם-יפה: אני רק מבקשת לציין שעמדתנו, בדומה להסדר שחל לגבי העיוורים לפיו מי שבעצם נושא במימון של ההקלה הזאת, כרגע זה משרד הרווחה, קרי המדינה.

יעל מלם-יפה: אז אנחנו חושבים שאותו הסדר ראוי שיחול גם לגבי החרשים ושהעלות לא תוטל עלינו.

יאיר פרץ: תודה.

יאיר פרץ: אברהם יוסף סלומה, דובר חוג מעג"ל, בבקשה.

אברהם יוסף סלומה: שמי אבי סלומה, אני נכה שיתוק מוחין מלידה, וגם חרש.

אברהם יוסף סלומה: כשאני רוצה לשלוח פקס, לרוב אני טועה בהקלדה, האצבעות לא מדייקות ואז אני צריך להקליד מספר פעמים עד שאני מפקסס.

יאיר פרץ: ברור.

יאיר פרץ: תודה.

יאיר פרץ: שמואל חיימוביץ: יש להניח שמי שקבע את ההסדרים לגבי עיוורים, אם בזמנו היו טכנולוגיות של פקס, היו נותנים את ההנחות המיוחדות או את התקציבים גם לסיוע לאנשים עם מוגבלות שמיעה אבל בזמנו לא היה אפשר לסייע להם בדרך הזאת בכלל.

יאיר פרץ: אז הגיע הזמן לתקן.

יאיר פרץ: אני אומר שוב, הסכמנו למזג את ההצעה עם הצעתו של חבר-הכנסת משעני.

שמואל חיימוביץ: איך זה קשור להצעת החוק של משעני.

יאיר פרץ: למה לא קשור?

דן אורנשטיין: זה לא בדיוק קשור אבל אפשר לחבר את זה.

ג'ודי וסרמן: אדוני היושב ראש, ההחלטה המסתמנת בוועדה, לסעיף הראשון, לגבי תרגום החדשות, להצטרף להצעה של חבר-הכנסת משעני.

ג'ודי וסרמן: אני רוצה להבהיר לאדוני המציע.

ג'ודי וסרמן: הסעיף בהצעת החוק של חבר-הכנסת משעני שאושר בקריאה ראשונה הרבה יותר מפורט, אולי גם יותר מצומצם מההצעה של אדוני.

ג'ודי וסרמן: לעומת זאת, ההצעה של אדוני, תתיר לשר לקבוע כללים לגבי חדשות בלבד, ברשות הראשונה וברשות השניה.

שאול יהלום: בשלב הזה אני מציע לצרף את זה ברוטו, ובדיון השני נראה את כל ההשלכות.

ג'ודי וסרמן: אדוני מתכוון בעצם להעלות לקריאה ראשונה ולאישור הוועדה את ההצעה של חבר-הכנסת משעני, לגבי הסעיף של כתוביות במהדורת חדשות, בנוסף לזה, סמכות של השר לקבוע כללים נוספים.

שאול יהלום: נכון, ואז, ברשות היושב ראש, גם נדון בענין של הילדים, שלא תהיה טענה על נושא חדש.

ג'ודי וסרמן: דבר נוסף, לאור חוק יסוד: משק המדינה, אני מבקשת מנציגי האוצר ומשרדי הממשלה האחרים להגיש לנו הערכת עלות.

ג'ודי וסרמן: שאול יהלום: אני מקווה שהממשלה תסכים, ואז אין בעיה.

ג'ודי וסרמן: לא ברור לי אם הממשלה תומכת בהצעת החוק.

דן אורנשטיין: לגבי הסעיף הראשון, ההחלטה של ועדת שרים היתה לתמוך, בכפוף לכך שהסעיף הראשון יצורף לדיון, כפי שהוצע לחבר-הכנסת יהלום.

דן אורנשטיין: הסעיף השני ירד.

דן אורנשטיין: לגבי הסעיף השלישי, כאן ההבדל במובן הזה שההחלטה של ועדת שרים היא שהסעיף הזה יאוחד עם הדיון בהצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, לא בהצעת החוק של חבר-הכנסת משעני.

ג'ודי וסרמן: יש תמיכה עקרונית של הממשלה בנושא?

שאול יהלום: כן.

ג'ודי וסרמן: אם יש תמיכה עקרונית, אז יש הסכמה עקרונית.

ג'ודי וסרמן: אני צריכה לשמוע מנציגי הממשלה, האם יש תמיכה, ואם לא, מה העלות?

דן אורנשטיין: בענין הזה צריך לשאול את משרד האוצר.

דן אורנשטיין: ברגע שיש חריגה מהנוסח של התמיכה של ועדת שרים, כי אז אין רלבנטיות להערות משרד האוצר לגבי העלויות התקציביות.

דן אורנשטיין: זאת אומרת, ההערה לא רלבנטית לגבי סעיף 1, כיוון שיש תמיכה.

דן אורנשטיין: יש רלבנטיות לגבי הסעיף השלישי בדבר פעימות מונה.

דן אורנשטיין: אגב, לא ברור אם מדובר בהוצאה תקציבית.

ג'ודי וסרמן: מדובר על הנחה שהרשות נותנת.

דן אורנשטיין: כן, אבל יש פה זכות, ולא ברור כלפי מי.

דן אורנשטיין: זאת אומרת, כתוב שחרש יהיה זכאי להנחה בתשלומי פעימות טלפון בגין שימוש בפקסימיליה וכו', לא כתוב ממי.

דן אורנשטיין: האם זה מהמדינה או האם זה מגופים פרטיים.

דן אורנשטיין: ג'ודי וסרמן: ככל שמדובר בעלות על חשבון המדינה, השאלה, במסגרת הזו, מה העלות התקציבית?

דן אורנשטיין: זה מצטמצם לסעיף 3.

ג'ודי וסרמן: ולכן השאלה, אני חוזרת, לגבי סעיף 3, אני מבקשת לקבל עלות.

שאול יהלום: בסדר, ואז נראה ונשכנע את הממשלה לתמוך.

שרה זנדברג: מעבר לברכותי על החוק אני חושבת שההתייחסות למכשיר פקס היא התייחסות לטכנולוגיות שהיו.

שרה זנדברג: אני חושבת שאחד הדברים שצריכים להיות זה גם התייחסות לטכנולוגיות מתקדמות, כמו למשל אינטרנט עם מצלמה שמאפשרת לאדם חרש לראות שיחה ולקיים שיחה בשפת סימנים, כמו שאדם שומע מדבר.

שרה זנדברג: זה אומר שצריך יהיה לדאוג לטכנולוגיות יותר מתקדמות, במיוחד לילדים וגם למערכת של אנשים מבוגרים.

שרה זנדברג: כלומר, איזה שהוא סדר עדיפות בהתקנת קווים שמעבירים תמונות, איזה שהיא הנחה בהתייחסות הזאת.

שרה זנדברג: אנחנו מדברים כל הזמן על מה שהיה.

שרה זנדברג: בחקיקה אנחנו צריכים להסתכל על מה שעתיד להיות והטכנולוגיות שמאוד מתקדמות.

שרה זנדברג: יש טכנולוגיה שמפותחת בישראל שבה, מעבר לראיית הכל, יש יכולת של האדם החרש לקרוא ולקבל סימנים, האם אני אומרת עכשיו מם והאף נצבע לי, שזה הגה אפי או אם זה הגה של ה-SPEACH VIEW, כלומר, יש היום תוכנה מאוד מתקדמת.

שרה זנדברג: אני חושבת שהצעת חוק צריכה להתייחס לפיתוחים החדשים ולהפעיל אותם לגבי האוכלוסיות ולא רק להסתכל על איזה שהוא מכשור שהוא חשוב בפני עצמו, אבל היום יש גם קובץ - - - זה לא רק פקס.

שרה זנדברג: נראה לי שאנחנו לא הולכים קדימה בשביל האוכלוסיה הזאת, ואנחנו, כמחוקקים או כאנשי ממשלה, צריכים לקדם את האוכלוסיה הזאת, ולהביא אליה את החידושים.

שאול יהלום: אדוני היושב ראש, בהצעת החוק שלי מוצע ששר התקשורת - קיבלתי הערה שלא בטוח שזה שר התקשורת - אבל נניח שאחד השרים או שני שרים יהיו ממונים על הוצאת תקנות, כי כל יום יכולה לבוא טכנולוגיה חדשה, אנחנו יודעים מה עושים היום במעבדות היפניות?

שאול יהלום: את יכולה לבוא ולומר שעכשיו יש - - -

שרה זנדברג: לא כדאי ללכת כל כך רחוק יש פה בישראל.

שרה זנדברג: שאול יהלום: את באה ואומרת, מצלמת אינטרנט.

שרה זנדברג: מי יודע מה יהיה בעוד שלושה ימים.

שרה זנדברג: לכן, אני הצעתי שלא צריך חקיקה אלא שהשר יתקין תקנות, ואני מציע שנדון בזה.

שרה זנדברג: אני מודה על כל הגישה ובאמת נראה לי קצת - - - או מה העלות ומה האוצר, וכל הדברים האלה ותמורת הסכמתו של אדוני וחברי הוועדה ודאי להעביר את הסעיף הראשון והשלישי לדיון ברוטו יחד עם הצעת החוק ולאחד, אני בהחלט לא רוצה להערים קשיים ואני מוכן את סעיף 2 להוריד.

שרה זנדברג: אף על פי כן, אני רוצה לומר שאנחנו לא מודעים לבעיות של כבדי השמיעה, וכמה שאנחנו שאיננו כבדי שמיעה נותנים פתרון, לא תמיד אנחנו מודעים לבעיות שהם נתקלים בהם.

שרה זנדברג: יש עמותה שעוסקת בנושא הזה, עמותת "שמע" שנציגיה נמצאים כאן.

שרה זנדברג: הם מעלים סוגייה נוספת, ורציתי לשאול את היושב ראש, אם אדוני מוכן לכלול גם את הסוגייה הזו או להגיד לי שזה לא שייך, תגיש הצעת חוק נפרדת.

שרה זנדברג: הם אומרים, יש היום את חוק הקולנוע, ויש סרטים שהמדינה מסייעת.

שרה זנדברג: הם מבקשים לקבוע שסרט עברי ילווה בכתוביות עבריות, וסרט ערבי בכתוביות ערביות, ועל ידי זה, כך הם אומרים, אדם שנתקל בבעיה בשמיעה יוכל לראות את הכתוביות.

שרה זנדברג: השאלה, אם אדוני מוכן לכלול ולדון בזה או שאדוני מטיל עלי להגיש הצעת חוק נפרדת.

יאיר פרץ: למיטב זכרוני, אחד הנציגים של בתי הקולנוע אמר שכל הסרטים החדשים שמוקרנים הם עם כתוביות בעברית.

שאול יהלום: זה באנגלית.

יאיר פרץ: לא, לא, גם בעברית.

דן אורנשטיין: אלה שבאנגלית.

דן אורנשטיין: היו"ר יאיר פרץ: לא, לא, גם בעברית, עם כתוביות בעברית.

דן אורנשטיין: אני מבקש שאדוני יגיש הצעה נפרדת ולא נכביד על זה את העלויות של הסל, בסוף זה יפסול דברים אחרים.

דן אורנשטיין: תגיש הצעה נפרדת.

מרדכי משעני: לגבי סעיף 1, כבר עברנו את הקריאה הראשונה ואנחנו מתכוננים לקריאה השניה והשלישית.

שאול יהלום: ואני ביקשתי להצטרף אליך כקטר, אתה הקטר ואנחנו הקרונות.

מרדכי משעני: אבל שם מדובר על משהו ספציפי, חוק ספציפי.

יאיר פרץ: לא נכנסנו לדיון בסעיפים, אבל הוא מצטרף, זו היתה בעיקר מהות הדיון היום.

יאיר פרץ: אני רוצה להודות לחבר-הכנסת המציע על כך שהסכים להסיר את סעיף 2 ולאחד את הסעיפים 1 ו-3 עם הצעתו של חבר-הכנסת משעני.

יאיר פרץ: על מנת שנוכל להשלים את הפרוצדורה ולהניח את הצעת החוק לקריאה ראשונה, אני מבקש מנציג האוצר להמציא לנו את העלות של סעיף 3.

יאיר פרץ: מי בעד ההצעה?

יאיר פרץ: מי נגד?

יאיר פרץ: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה נתקבלה