ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 586, 2002-10-15 09:30

יאיר פרץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יאיר פרץ: בישיבה הקודמת סוכם שהצדדים יבואו במשא ומתן על מנת לגבש פשרה כלשהי על בסיס של 75%.

יאיר פרץ: התקיימו דיונים כלשהם?

מוסי רז: לא.

מוסי רז: כפי שחשדתי בישיבה הקודמת, אני לא מרגיש שבמשרד הביטחון או במשרד האוצר יש רצון לבוא לפשרה.

מוסי רז: אני הבעתי נכונות לעניין 75 ימים במקום 90 ימים ולכל פשרה אחרת שתוצע, שאפשר להציע ולחשוב עליהן כאן, אבל אם בצד השני אין שום רצון לפשרה, אני לא רוצה להישאר עם ההצעה הזאת, שאולי נראית למישהו קיצונית.

מוסי רז: אני מוכן לשנות אותה במקצת, אבל להכין אותה לקריאה ראשונה, אלא אם כן יש למישהו פה איזו הצעת פשרה.

ישי יודקביץ: שתי מילים: אין כסף.

ישי יודקביץ: היו דיונים פנימיים, התחככויות והתחבטויות, אבל אין כסף.

ישי יודקביץ: מדובר במאות מיליונים של שקלים בשנה.

יאיר פרץ: יש איזה תחשיב של העלות?

גבאי דוד: אם הולכים לפי 65, זה מסתכם בסביבות 550 מיליון שקל, ו- 75 מסתכם בסביבות 400-300 מיליון שקל.

רבקה פריאור: זה נכון אם אתה מחשב לפי נתוני 2002, אבל אם עושים את זה על פי ממוצע של שנים נורמליות---

גבאי דוד: אנחנו לא מדברים על שנים נורמליות, אנחנו מברים על שנים לא נורמליות.

רבקה פריאור: מניחים שלא כל השנים נהיה במלחמה.

גבאי דוד: בואי נדבר על זה כשלא תהיה מלחמה.

גבאי דוד: כרגע אנחנו נמצאים במצב של מלחמה.

גבאי דוד: אנחנו מעריכים את העלות הזאת בעוד כמעט 400 מיליון שקל בשנת 2003 ואילך, ואין למערכת הביטחון היום תקציב לכך.

יאיר פרץ: מערכת הביטחון קיבלה השנה 3 מיליארד---

גבאי דוד: זה לא נכון.

גבאי דוד: צריך גם לומר, שבשנים האחרונות מערכת הביטחון רואה את אנשי המילואים כתחום שאנחנו מנסים לעזור לו כמה שניתן.

גבאי דוד: בשנת 2001 נתנו תוספת תגמול מיוחד, שעולה לנו כמעט מאה מיליון שקל מדי שנה.

גבאי דוד: כל חייל מילואים שעושה שירות מעל 26 יום מקבל על יומו הראשון 300 שקלים ואחר כך הוא מקבל מאה שקלים על כל יום נוסף.

גבאי דוד: מעל ל- 32 יום הוא מקבל 150 שקלים, ואני מדבר בנטו ולא בברוטו.

גבאי דוד: בברוטו זה עולה לנו הרבה יותר יקר.

גבאי דוד: החזר הוצאות למשרתים במסגרת סל רווחה---

מוסי רז: את כל הדברים האלה שמענו בישיבה הקודמת ובזאת שלפני הקודמת.

ישי יודקביץ: כי צריך לקבל את התמונה הכוללת.

מוסי רז: התשלום עבור שירות נוסף קיים כבר שלוש שנים.

גבאי דוד: גם בשנה שעברה העבירו חוק שעלה למערכת הביטחון 135 מיליון שקל, וזה תשלום עבוד חד-יומי: החל מהיום הראשון.

גבאי דוד: אמנם שמענו הכל, אבל הכל מתנקז בסופו של דבר על תקציב הביטחון.

יאיר פרץ: יש לכם הצעה אחרת?

יאיר פרץ: אולי להנחיל את זה בהדרגתיות, כדי להכניס את זה למסלול?

יאיר פרץ: הרי יש תמימות דעים גם שלכם, אם זכרוני אינו מטעמי, ויש נכונות גם מצד האוצר לתת לאותם משרתים במילואים את אפשרות התגמול הזה כדי להכניס מוטיבציה.

יאיר פרץ: חבר הכנסת מוסי רז הוא תושב המדינה, כולנו מודעים למצב היום, וכולנו שמענו שראש הממשלה הודיע שהקופה ריקה.

יאיר פרץ: אני מכיר את הדברים מקרוב, אבל בואו ננסה לעשות משהו, כדי שהמציע יוכל לבוא היום ולומר שקידמנו משהו.

יאיר פרץ: אנחנו עושים את הדברים בהדרגתיות, ויש לשמור את המגמה לשיפור את תנאי חיילי המילואים.

יאיר פרץ: בבקשה, תציעו הצעה נוספת.

ניר רייס: היום המצב הוא כפי שהציגו אנשי מערכת הביטחון, ועמדתנו היא כעמדתם בעיתוי הנוכחי ובשנה הבאה.

ניר רייס: אחריה אני לא יודע מה יהיה.

ניר רייס: תקציב הביטחון נכון להיום הוא לא מסוכן לשנת 2003, אבל התקציב כפי שהחליטה הממשלה כולל החלטה גדולה מאוד, ובעיתוי הנוכחי אנחנו לא יודעים לסכם משהו שיעמיד במקורו את הנושא הזה.

מוסי רז: אני רוצה להציע כמה מסלולים אלטרנטיביים, ואם מערכת הביטחון לא תסכים או לא תרצה להסכים, כנראה שצריך לקבל את זה גם בניגוד לדעתה, ולהביא את זה להצבעה במליאה.

מוסי רז: ראשית, אם אתם מסכימים שעקרונית ההצעה היא נכונה והבעיה היא כספית, אפשר לסכם על שתי אפשרויות במישור הזה.

מוסי רז: האפשרות האחת היא שנקבל את ההצעה, ואחר כך בחוק ההסדרים תדחו אותה לכמה שנים.

מוסי רז: הרי אנחנו מכירים את הטריקים האלה; אם ההצעה היא עקרונית נכונה, אפשר אולי לומר שב- 2003 לא נממש אותה בגלל שיש מלחמה ומחסור כספי, ואולי נממש אותה בעתיד.

מוסי רז: האפשרות השנייה היא שנסכם על מסלול מסוים, איטי והדרגתי, ליישם את ההצעה הזאת, וזה אומר שבשנה הראשונה לא יחלקו בתשעים אלא ב- 95.

מוסי רז: גם כאן יש שתי אפשרויות: או שיחלקו בשמונים ושנה אחר כך ב- 79 וכן הלאה או שנקבע איזה שהוא פיצוי הדרגתי בצורה אחרת, שאני רוצה להציע אותה כאן כאפשרות.

מוסי רז: בעצם, ההצעה הזאת ערבה לפתור שתי בעיות; האחת של אי-תגמול הולם, ואת זה הדגמתי קודם במקרה של זה שיוצא לשירות מילואים של חמישה ימים או אפילו של יום אחד, והתגמול הכספי שלו הוא פחות ממה שהוא מפסיד ממקום העבודה שלו.

מוסי רז: בנוסף, היא באה לפצות גם על שעות פנאי.

מוסי רז: נפצל את שני הדברים, ונקבע שהפיצוי על אי-התגמול ההולם הזה יינתן מיידית כבר בשנה הבאה, והתגמול על נושא שעות הפנאי יינתן בעתיד, נאמר שבעוד חמש שנים.

מוסי רז: על זה נסכים יחד, בינינו.

מוסי רז: במקרה כזה אנחנו יכולים להוביל כאן

מוסי רז: הצעה משותפת שגם לא מרוששת את קופת המדינה מחר בבוקר, ומצד שני גם נותנת קודם כל מענה עקרוני לסוגייה הזאת, שההצעה הזאת היא נכונה עקרונית, אם בצורה כזאת ואם בצורה דומה.

מוסי רז: היא גם אומרת שיש לנו כוונה לפתור אותה בעתיד, בצורה הדרגתית, בדומה למה שהיה בעניין שכר הלימוד של הסטודנטים; אמרו שם ששכר הסטודנטים הוא גבוה מדי ושאין לנו אפשרות לפתור את הבעיה הזאת עכשיו, ולכן בהדרגה הלכו לעבר היעד.

מוסי רז: זה מה שאני מציע לעשות כאן אם יש איזו נכונות של האוצר ושל משרד הביטחון.

מוסי רז: אם לא, אולי אציע את זה באופן פרטי, ונעלה את זה למליאה.

ישי יודקביץ: גם ההצעות האלה עלו בדיונים הפנימיים במערכת הביטחון.

ישי יודקביץ: עשינו את המכפלות התקציביות, וגם להצעות האלה אין תקציבים.

ישי יודקביץ: אני רוצה שתיראה התמונה הכוללת של מה שנעשה בשנתיים האחרונות בעניין המילואים.

ישי יודקביץ: חבר הכנסת רז מציע בהצעה בהצעת-חוק מקבילה את נושא התגמול המזערי.

ישי יודקביץ: נושא התגמול המזערי לא עולה היום, אבל עולה בדיונים מקבילים, וגם זה עולה כסף.

ישי יודקביץ: אז אם חבר הכנסת רז יילך על ההצעה הזאת ולא על ההצעה של התגמול המזערי, זה יקל עלינו, כמובן.

מוסי רז: אתה רוצה להגיד לי, שאם אני אוותר על התגמול המזערי, הממשלה תתמוך בזה, או להפך?

ישי יודקביץ: אני רוצה לדבר פה על התמונה הכוללת.

ישי יודקביץ: סגן אלוף גבאי דיבר פה על התגמול המיוחד, שבמקומו, ב- 97' כשנחקק החוק, היה 30 מיליון שקל, והוא עלה במאה מיליון שקל תוספת לעניין חיילי מילואים.

ישי יודקביץ: אני רוצה לדבר על חוק חיילים משוחררים; המענקים והפקדונות עלו בצורה משמעותית בחקיקה מלפני שנה וחצי.

ישי יודקביץ: מדובר באוכלוסיית המילואים הצעירה: חמש השנים הראשונות אחרי השחרור, כלומר חיילים משוחררים.

מוסי רז: זה לא רלוונטי.

ישי יודקביץ: אני רוצה לדבר גם על חוק חיילים משוחררים, תיקון מספר 12 שנחקק בדצמבר בנושא של ההכבדה של מעסיקים בפיטורי חיילי מילואים.

יאיר פרץ: זה מתקציב הביטחון או מתקציב הביטוח הלאומי?

ישי יודקביץ: זאת הכבדה מאוד משמעותית על מעסיקים, ואין לו עלות תקציבית.

ישי יודקביץ: אנחנו מכבידים את הפיצויים על מעבידים שמפטרים חיילי מילואים, יש תיקון עקיף לחוק שיויון הזדמנויות בתעסוקה שעוסק באפליה בתעסוקה לחייל מילואים , קבלה לעבודה, פיטורים מהעבודה וכו'.

יאיר פרץ: אין לי ספק שהיתה פריצת דרך, ואין לי ספק שקופת המדינה ריקה, כפי שראש הממשלה אמר אתמול בנאום המדיני שלו, אבל בכל זאת צריך להחליט על משהו.

יאיר פרץ: שמעתי כאן הצעה לגבי הנושא של שכר המינימום.

ישי יודקביץ: אני לא הצעתי את זה, רק נתתי דוגמה.

ישי יודקביץ: זה 600 מיליון שקל מול 400 מיליון שקל.

ישי יודקביץ: שתי הצעות חוק של חבר הכנסת רז – אחת היא 200 מיליון ואחת היא 500 מיליון.

ישי יודקביץ: זאת דוגמה בעייתית.

יאיר פרץ: נוכל לקבל את המאתיים?

ישי יודקביץ: אני לא עושה עסקאות בענייני כספים.

מוסי רז: אז הטיעון הזה לא עובד.

מוסי רז: לו היית בא כאן בשם הממשלה ואומר לי: 'תשמע, אנחנו תומכים.

מוסי רז: בשבוע הבא יש העברה בקריאה ראשונה של נושא תגמול המינימום במאתיים מיליון שקל – בוא נדחה את זה', הייתי רואה שיש כאן הצעת פשרה, והייתי צריך לחשוב אם לקבל אותה או לא.

מוסי רז: עכשיו, לעומת זאת, אתה אומר לי שתדחה את שתיהן.

ישי יודקביץ: לא, אני אומר שאין תקציב, ורציתי להראות את התמונה הכוללת.

ישי יודקביץ: הצעת שתי הצעות חוק בתחום חיילי המילואים שעולות כסף.

מוסי רז: אני לא מציע הצעות חוק שעולות כסף אלא רק בתחום חיילי המילואים.

מוסי רז: אתה יכול לבדוק את זה.

יאיר פרץ: אולי לנציג האוצר יש בשורה?

אודי בן דרור: לא בשורה… אני רוצה רק להדגיש שלאור המצוקה התקציבית התקציב המדינה, גם סכומים הרבה פחות משמעותיים הם עדיין סכומים משמעותיים תקציבית.

אודי בן דרור: משרדים ממש נאבקים על קיצוצים של מיליונים בודדים, ואנחנו מדברים פה על מאות מיליוני שקלים.

אודי בן דרור: אני רוצה להדגיש, שגם לגבי סכומים הרבה יותר קטנים לא תהיה לנו בעיה אלא להתנגד, מהסיבה הפשוטה שכשאומרים "הקופה ריקה" מתייחסים לא רק למאות מיליוני שקלים אלא גם לסכומים הרבה יותר צנועים מזה.

מוסי רז: הכל הוא עניין של סדר עדיפויות.

מוסי רז: למשרד הביטחון יש תקציב של מעל 47 מיליארד שקל, וכמי שיושב בוועדת הכספים אני יכול להגיד לך שראיתי בשנה האחרונה סכומי עתק שהועברו למשרד הביטחון, ללא הצדקה לטעמי, אבל זה לא משנה כרגע אם יש הצדקה או לא.

מוסי רז: אני גם משרת במילואים ורואה.

מוסי רז: מערכת שעובדת עם יותר מ- 47 מיליארד שקל בשנה, כשמיליארד מהם הולך לנושא הקבע ולנושאים אחרים, יכולה לממן את ההעסקה ואת השירות של חיילי המילואים יותר מהמימון שלה היום.

מוסי רז: בואו נהיה ישרים ונגיד, שהיום זה לא עולה לה הרבה.

עידו שמיר: למעשה, הדרישה בחוק הזה היא מתן תגמול הולם, ויש לשים את זה ככותרת.

עידו שמיר: כמו שנאמר כאן, לא חסר כסף, והנושא כאן הוא רק סדר עדיפויות לאומי.

עידו שמיר: מה שקובע, להבנתי, את סדר העדיפויות הלאומי הוא תקציב המדינה, שמי שאחראי לקבל אותו הם חברי הכנסת, ולכן כל הגופים האחרים יבצעו מדיניות.

עידו שמיר: אם תביא היום כסף לביטוח לאומי או למשרד הביטחון, ותביא להם מקור, הם יתנו את זה בשמחה, אני חושב.

עידו שמיר: הנושא הוא לשקף את סדר העדיפויות דרך תקציב המדינה, וזה תפקידם של חברי הכנסת בלבד.

עידו שמיר: סדר עדיפויות משקף סולם ערכים, ומהוה תמריץ להתנהגות.

עידו שמיר: אם המדינה רוצה שאנשים יתנהגו בדרך מסוימת, היא נותנת לערכים מסוימים עדיפויות בסדר העדיפויות ובתקציב.

עידו שמיר: אם לא נותנים תמריץ ותגמול הולם לשירות מילואים, באופן טבעי חלק מהאנשים יפסיקו לעשות מילואים וינסו להשתמט.

עידו שמיר: זאת תהיה המגמה.

עידו שמיר: לכן, אם לא נותנים תגמול הולם לשירות מילואים, מעוררים תמריץ להשתמטות.

עידו שמיר: כשחברי הכנסת קובעים את סדר העדיפויות הלאומי, הם צריכים לתת לזה את החשיבות הרלוונטית.

עידו שמיר: במדינת ישראל נושא הביטחון מהווה נושא קריטי מאז קיומה, ובתפישת הביטחון של מדינת ישראל כמו שאני מכיר אותה, מערך המילואים הוא חלק מאוד משמעותי.

עידו שמיר: מדינת ישראל לא יכולה להחזיק צבא סדיר בגודל של האויב, ולכן נשענים באופן כמעט מוחלט על מערך המילואים.

עידו שמיר: לא ייתכן שמערך המילואים נושא נטל כל כך גדול גם באימונים, בהכנה למלחמה וגם בשגרה, במצב כמו עכשיו, כשהחלק שלהם בעוגה הוא מאוד קטן.

עידו שמיר: זה לא סביר, ולא נראה הוגן.

עידו שמיר: בחלוקת תקציב יש היבטים סוציאליים ויש היבטים של צדק, כשרוצים לעזור למי שמגיע לו.

עידו שמיר: אני חושב שכאן מדובר על הנושא של הצדק.

עידו שמיר: הנושא של הצדק קודם לנושא של צדקה, לדעתי, למרות שגם צדקה חשובה.

עידו שמיר: מדינת ישראל, אתם בתור מחוקקים וגם משרד הביטחון צריכים להסתכל מחדש על העניין הזה, ולתת את סדר העדיפויות הראוי.

חזקיה ישראל: המוסד לביטוח לאומי הציג בדיון הקודם שורה של הצעות בתחום שיפור מצבם של אנשי המילואים.

חזקיה ישראל: נכון שיש היום בעיה כספית, וכולנו מודעים לזה.

חזקיה ישראל: לדעתי, הכל מלא כלום לא ייתכן.

חזקיה ישראל: זה צריך להיות הדרגתי, גם אם העלות תהיה נמוכה יותר.

חזקיה ישראל: על הוועדה לקבוע מועד שבו הצדדים יישבו וינסו להגיע למשהו, כי חיילי המילואים מחכים למסר כלשהו.

חזקיה ישראל: יש הצטברות של מרירות בקרב אנשי מילואים, ותוצאות עדיין אין לנו.

חזקיה ישראל: לכן הצדדים חייבים להגיע להסכמה, כדי שמצד אחד המדינה תוכל לעמוד בזה במצבה הכלכלי, ומצד שני חיילי המילואים יקבלו מה שמגיע להם, והעיוות יתוקן.

אריאל היימן: לא נאמר כאן סביב השולחן על ידי שום גורם שהתיקון אינו נכון.

אריאל היימן: צריך להבדיל בתוך התיקון בין תיקון העיוות שכרגע נאמר בנושא של פיצוי נכון על הליכה למילואים לבין אובדן שעות הפנאי, שהוא תיקון אחר.

אריאל היימן: בהצעתו המקורית של חבר הכנסת מוסי רז באים אחד על השני שני הדברים, ולגבי התיקון השני ניתן לחשוב, לשאול שאלות ולדון.

אריאל היימן: לגבי התיקון הראשון, תיקון העיוות בחוק הביטוח הלאומי, לא נאמר כאן שזה לא נכון לתקן.

אריאל היימן: כלומר, הבעיה כפי שהיא מוצגת אינה ערכית אלא כלכלית; מערכת הביטחון במצב הנתון הנוכחי מתנגדת לתיקון הזה מפאת חוסר בתקציב ולא כתוצאה מתפישת עולם שלא מגיע לחיילי המילואים, שלא צריך לטפל בחיילי המילואים וכו'.

אריאל היימן: ההתנגדות היא ממצוקה.

אריאל היימן: עלות החוק שהציע חבר הכנסת מוסי רז היא 550 מיליון שקל, ואפשר להגיע לתיקונים שעלותם היא יותר נמוכה, אבל גם אם תרד למאתיים או ל- 150 מיליון שקל, מערכת הביטחון והאוצר עדיין יתנגדו בגלל העניין הכלכלי.

ג'ודי וסרמן: רציתי לשאול את אדוני; אתה אומר שיש כאן הרהור בין פיצוי נכון לבין פיצוי על אובדן שעות פנאי.

ג'ודי וסרמן: אם היית צריך לשים את הגבול, איפה אתה חושב שנגמר התיקון על הפיצוי הנכון?

ג'ודי וסרמן: איפה היית מעמיד את זה במקום 90?

אריאל היימן: אני לא רוצה להיכנס לזה כאן, כי לא מדובר בדרך הזאת בכלל, בדרך של לומר "74".

מוסי רז: אני חושב שיש דרך קלה להראות את זה, ששונה מהדרך של 90 ושישים וחמש; אפשר להגדיר את אי-הפיצוי הנכון בצורה כזאת: בשירות מילואים של עד חמישה ימים, משמעות הדבר היא שצריך להוסיף 40% לתשלום שניתן היום.

מוסי רז: אפשר להסביר אחר כך למה, אני פשוט מנסה לפשט את העניין.

מוסי רז: בכל שירות של מעל שבוע, כדי להגיע לחישוב הנכון, יש לקחת את אורך שירות המילואים, נאמר 12 יום, פחות השבועות השלמים.

מוסי רז: נותרו חמישה ימים, ועל זה יש להוסיף 40%.

מוסי רז: אני חושב שיש פחות או יותר הסכמה שזה הפיצוי הנכון, גם אם אנשים אחרים ינסחו את זה בדרך מדויקת יותר אם כי פחות נוחה להסבר.

מוסי רז: מבחינתי, אני מוכן להציע שבשנת 2003 זה מה שנקבל, והפיצוי הזה של 90 ו- 65 יהיה לעתיד, לכשירווח.

מוסי רז: אני גם מקווה שאז יהיו פחות ימי מילואים ושיהיה יותר מאיפה לשלם, ונוכל לממן את הדברים הללו.

מוסי רז: אני חושב שגם התיקון העקרוני, אפילו עם הודעה שהוא יהיה בעתיד, הוא חשוב מאוד לצורך העניין.

רבקה פריאור: היות ונאמר פה 300 מיליון, אני חייבת להעיר שאני עשיתי את החישוב של חבר הכנסת מוסי רז בהנחה של ימי המילואים כפי שהם היו בשנת 2001.

רבקה פריאור: לא התייחסתי לשנת 2002, שהיא שנה עם ימי מילואים מוגברים, ואז העלות היא רק 200 ולא 300 כפי שנאמר כאן.

נתן ילובסקי: אני מג"ד במילואים, וחבר בפורום מג"דים מתוך חובה לשרת את האינטרסים ואת הצרכים של החיילים שלי.

נתן ילובסקי: אנחנו באים לכאן לא בתור ועד עובדים ולא כגוף שמנסה להשיג מטרות כלשהן אלא בתור גוף של מפקדים במילואים שרואים את הצורך, וחושבים שהמערכת האזרחית- החברתית-צבאית צריכה לתת את ההערכה לחיילי המילואים.

נתן ילובסקי: כפי ששמעתי, וזה מאוד חורה לשמוע את זה, יש היום מצב של עיוות בתשלום לחיילי המילואים: כל אזרח שעושה מילואים - לא רק שהוא הולך למילואים, נפרד מבני משפחתו, מפסיד שעות באוניברסיטה ומאבד מקום בעבודה, עוד נדרש ממנו מס קטן שעולה 300 מיליון שקל בשנה.

נתן ילובסקי: הקבוצה הזאת היא קבוצה קטנה וספציפית, ותמשיך לשרת במילואים כי היא מבינה את החשיבות בזה, אך עם זאת אנחנו מטילים עליה מס שהוא עיוות לא צודק.

נתן ילובסקי: לא ייתכן שאנשים כאלה, אנשים עם ערכים שתורמים, ייאלצו לשלם מס נוסף.

נתן ילובסקי: בנוסף, אם חשוב לתת את התגמול והערכה לאותם חיילים ספציפיים והפער הוא רק 250 מיליון שקל, הייתי מצפה שהוועדה תתמוך בהצעה של מוסי רז כפי שהיא כרגע על השולחן.

נתן ילובסקי: התגמול וההערכה לחיילי המילואים חסרים.

נתן ילובסקי: כפי שאמר נציג הביטוח הלאומי, חיילי המילואים מצפים לבשורה כלשהי מהמערכת.

נתן ילובסקי: זה קורה לאט ולא מספיק.

יאיר פרץ: כפי שאמרתי בחילת דבריי, אין לי ספק שכל הגורמים ששותפים לדיון פה, אנשי משרד הביטחון, אנשי משרד האוצר, חברי הוועדה ואנשי הביטוח הלאומי רוצים לתגמל את הקבוצה שדיברת עליה.

יאיר פרץ: עצם הנתינה מראה שמעריכים את הקבוצה הזאת, ואין לי ספק שכולם כאן רוצים בזה.

יאיר פרץ: הבעיה היא, כאמור, באוצר המדינה.

יאיר פרץ: יש שלושה תרחישים אפשריים, והמציע יכול לבחור מהם את זה שהוא מעוניין בו.

יאיר פרץ: הראשון הוא להעביר את ההצעה כמות שהיא ב- 75 ימים, כפי שהמציע מבקש, עם 300, 400 או 500 מיליון.

יאיר פרץ: בדרך הזאת ההצעה תעבור בתהליכים של הכנסת ותיפול במליאת הכנסת; לפי חוק יסוד: משק המדינה צריכים 50 חברי כנסת, זה פחות מחמישה מיליון, והעניין ייגנז.

יאיר פרץ: יהיו נגדו טיעונים רבים בגלל מצב המדינה, ולא ייצא לנו מזה דבר.

יאיר פרץ: התרחיש השני הוא החלטה כאן לבצע תהליך הדרגתי.

יאיר פרץ: גם אם נתחיל ב- 85 מיליון ונרד בהדרגתיות עד שנגיד ל- 75 או ל- 65 בטווח של חמש או עשר שנים, נביא את הבשורה שדיבר עליה נציג פורום המג"דים.

יאיר פרץ: התרחיש השלישי הוא פיצוי הולם והוגן בשלב הזה עד שירווח.

יאיר פרץ: אלה הם שלושת התרחישים שלמדתי מתוך הדיונים.

יאיר פרץ: אסור לפטור את עצמנו ורק לומר "למדינה אין כסף", וכיושב ראש הוועדה אני לא יכול לומר את זה לאנשים שמשקיעים לילות כימים, שמשקיעים ממרצם, שעוזבים משפחות ושעושים הכל כדי להגן על ביטחון המדינה.

יאיר פרץ: אני אומר שיש ללכת במשהו לקראתם, וכאדם שעשה ימי מילואים רבים אני יכול לומר שהעידוד הזה חשוב מאוד, והשכר לא בראש המעלה.

יאיר פרץ: אני בטוח שהתוספת של מאה או מאתיים השקלים לא ישנו הרבה לאיש המילואים, אבל עצם ההערכה על פעילותו היא החשובה.

יאיר פרץ: אני מבקש שכל גוף יביע את דעתו לגבי כל תרחיש, ונוכל לקבל החלטה.

יאיר פרץ: אני שומע שתיקה… אני מוכן שכל הצדדים יישבו עם המציע, וינסו לבחון משהו.

יאיר פרץ: חייבים להוציא משהו סמלי לפועל, משהו שהכנסת נותנת לאנשים שעושים את העבודה הזאת.

מוסי רז: אני מציע שנקבל תיקון להצעה המקורית, שאומר שהחל באחד בינואר 2003 יהיה תיקון של הייבוא.

מוסי רז: הניסוח שלו לא מסובך, כי כולם מסכימים על התיקון הזה.

מוסי רז: יש כאלה שאומרים שאין לו כסף, אבל כולם מסכימים שזה תיקון העיוות.

יאיר פרץ: אני מבקש שגם בתיקון הזה תתפשר.

יאיר פרץ: המטרה שלי היא לא לקבור את זה, ואני רוצה שתהיה הסכמה גורפת בעניין הזה.

מוסי רז: אני מוכן לקבוע שחמישים אחוז מתיקון העיוות יבוא באחד בינואר 2003, חמישים אחוז מתיקון העיוות יבוא באחד בינואר 2004, והמחיר של ה- 65-90 יבוא החל מאחד בינואר 2008.

יאיר פרץ: לא, כשירווח.

גבאי דוד: למערכת הביטחון אין תקציב לזה.

גבאי דוד: תקציב 2003 עוד לא נסגר מול האוצר, המדינה, אז איך אפשר לדבר?

גבאי דוד: 50% הם עניין של כמאה וחמישים מיליון שקל לפי ההערכה של מערכת הביטחון, וגם לזה אין כסף.

מוסי רז: אני מוכן לכל פשרה, אבל הם לא מוכנים לשום פשרה.

גבאי דוד: גם אם למדינה יש סדר עדיפויות, מערכת הביטחון לא יכולה לשאת בעומס כזה עליה.

יאיר פרץ: בשביל זה יש את האוצר, את ועדת תקציב הביטחון וכלים אחרים.

יאיר פרץ: אני מוכן לתת שהות למערכת הביטחון כדי שתשקול את העניין, ותביא הצעה רלוונטית.

יאיר פרץ: אתם מתייעצים?

חזקיה ישראל: לדעתי, אין להם מנדט.

יאיר פרץ: אני שוב חוזר ומבקש מאנשי האוצר ומאנשי משרד הביטחון: יש לפנינו הצעה; נתאים את הפריסה ואת התוקף לצרכי המדינה, אבל צריכה להתקבל פה החלטה.

יאיר פרץ: אסור לנו לצאת מכאן היום ללא החלטה.

יאיר פרץ: אני שומע את נציג פורום המג"דים, גם מג"דים אחרים דיברו איתי, ותקוות נתלות.

יאיר פרץ: כפי שאמר נציג הצבא: צריך לתת פיצוי הוגן, משהו.

יאיר פרץ: אנשי האוצר, אני מבין שקשה לכם.

ניר רייס: זה לא רק עניין של קושי.

ניר רייס: כמו שאמרו פה, במערכת הביטחון נוספו בשנים האחרונות וגם בשנה האחרונה תקציבים די ניכרים לנושא הזה של חיילי המילואים, חלקם בהשתתפות של האוצר.

ניר רייס: זה מה שהמערכות יודעות להעמיד לנושא בעיתוי הזה.

יאיר פרץ: אדוני המציע, אני מוכן לקיים פגישה עם סגן שר הביטחון, שאמון על התחום הזה, והיה יו"ר ועדת תקציב וביטחון.

יאיר פרץ: נשב ונגבש הצעה איתו, איתך ועם אנשי האוצר.

מוסי רז: אני מציע שנאשר את ההצעה הזאת לקריאה ראשונה.

יאיר פרץ: חבל, זה ייפול.

עידו שמיר: אני חושב שחברי כנסת יתמכו בהצעה הזאת.

מוסי רז: אני יכול להביא עשרה.

יאיר פרץ: הוא לא מחוייב לקואליציה, אבל אני מחוייב לקואליציה, וכיו"ר סיעה אני צריך להצביע איתה גם אם היא מצביעה בניגוד לדעותיי.

יאיר פרץ: הרי צריך חמישים חברי כנסת בקריאה ראשונה, שנייה ושלישית, והלוואי והיו במשכן חמישים.

יאיר פרץ: אני אדם ריאלי, וחבל לכולנו שזה ייפול.

מוסי רז: מה סדר הזמנים?

יאיר פרץ: בשבוע הבא נסדר פגישה עם סגן שר הביטחון, ונחזור הנה תוך שבועיים.

יאיר פרץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.

יאיר פרץ: -------------------