הוועדה המשותפת לוועדת העבודה והרווחה, ולוועדת החינוך והתרבות , כנסת 15, פרוטוקול מספר 525, 2002-06-03 11:30

דוד טל: שלום, אני פותח, את ישיבת הוועדה.

דוד טל: לפני כשבועיים נידון הנושא של המפתנים בוועדה המשותפת.

דוד טל: הגענו למסקנה כי אין סיכרוניזציה בין משרד העבודה והרווחה לבין משרד החינוך.

דוד טל: לאורך כל הדרך מצאנו הבדלים משמעותיים בין מה שילד אשר נמצא במסלול של משרד החינוך, לבין מה שילד שנמצא במסלול של משרד העבודה והרווחה מקבל.

דוד טל: הנתונים שהובאו לידיעתנו מצביעים על פער משמעותי ברמת הלימודים, רמת התקצוב לפיתוח ומבנים בין שני סוגי המוסדות.

דוד טל: ישנה פגיעה באיכותם של הילדים אשר מסיימים בית ספר טכנולוגי- מקצועי.

דוד טל: יכול להיות שטוב הוא כי כל תלמידי מדינת ישראל יעסקו בהיי-טק, אך זה ברור כי לכל אדם ישנן יכולות שונות.

דוד טל: על כן טוב שיפותחו גם מקצועות אחרים.

דוד טל: אני סבור, כי לא נכון שאנו נייבא בעלי מקצוע, כמו רתכים ומסגרים, ממזרח אירופה, אלא נאפשר לילדים ללמוד גם מקצועות אלו.

דוד טל: אני רוצה להיות בטוח כי אותם ילדים אשר ישתלבו במסלולים מקצועיים, יקבלו בדיוק כמו שמקבל ילד במסלול הרגיל של משרד החינוך.

דוד טל: כנראה שלא תהיה ברירה, אלא להעביר את כל הילדים לרשות משרד החינוך, או למשרד העבודה והרווחה, כדי שלא יהי מי אשר יפול בין הכיסאות.

דוד טל: בגלל מצב של מלחמה בין המשרדים והאגפים השונים, נוצר מצב שבו ילדים נופלים בין הכיסאות.

דוד טל: יו"ר עמל, איפה אתה מוצא את ההבדלים בין המוסדות השייכים למשרד העבודה והרווחה, לבין המוסדות השייכים למשרד החינוך?

חיים אילוז: אני מברך את הוועדה ואת היו"ר, על כך שהנושא הזה עולה על סדר היום.

חיים אילוז: אני חושב כי זהו אחד הנושאים הכואבים ביותר במערכת החיוך, ועל כן ראוי שיהיה עליו דיון ציבורי.

חיים אילוז: בעינינו זה לא משנה כלל לאיזה משרד בית ספר ספציפי שייך, כיוון שזו שלה פוליטית מיסודה.

חיים אילוז: רשת עמל פועלת בעיקר בפריפריות והיא כוללת 60,000 תלמידים.

חיים אילוז: אנו חושבים כי גם במשרד החינוך וגם במשרד העבודה והרווחה, נעשית עבודה מאוד טובה עם הילדים הללו.

חיים אילוז: הבעיה המרכזית שאנו מעלים על סדר היום, היא ההפליה ואי-הצדק המשווע הקיים.

חיים אילוז: הפערים הקיימים בין בתי הספר התעשייתיים, טכנולוגים, לבין בתי הספר של משרד החינוך והתרבות, הם גדולים.

חיים אילוז: בשנים האחרונות חל צמצום בפערים הללו, אך עדיין הם קיימים.

חיים אילוז: בדיוק היום ניגשים תלמידים לבחינת בבגרות במתמטיקה.

חיים אילוז: בבתי הספר התעשייתיים ישנם תלמידים לא מעטים, אשר בגלל טעות ברישום אינם יכולים לגשת לבחינה.

חיים אילוז: בנוסף לכך לתלמידים מבתי הספר התעשייתי, משרד החינוך לא מוכן לתת ציון מגן.

דוד טל: האם יש הבדל בין שעות הלימוד במתמטיקה הניתנות בבתי ספר שהם תחת פיקוח של משרד העבודה והרווחה, לבין אלה הניתנות בבתי ספר שהם תחת פיקוחו של משרד החינוך?

חיים אילוז: היום כבר לא.

חיים אילוז: בבתי הספר שהיו מכח חוק החניכות ב1953-, התלמיד עבד ברוב ימות השבוע, ולמד ליום אחד, כאשר הוא לא ניגש לבחינות הבגרות כלל.

חיים אילוז: לפני חמש שנים התחלנו בשיתוף עם משרד העבודה והרווחה במהפכה, בעקבותיה אנו התחלנו להגיש תלמידים לבחינות הבגרות.

חיים אילוז: התגלה, כי התלמידים אשר שייכים לבתי הספר הללו, ניגשים לבחינות הבגרות, ועוברים אותן בהצלחה גדולה.

חיים אילוז: המגבלה היא שהם אינם יכולים לגשת ולהיבחן ביותר מ14- יחידות בגרות, אשר נותנים הם את האפשרות להגיע לטכנאים והנדסאים, אלך לא מעבר לכך, גם אם הם מאוד מעונינים להמשיך ולהתקדם.

חיים אילוז: לאחרונה נבנו 2,000 כיתות על ידי מפעל הפיס למוסדות אשר בפיקוחו של משרד החינוך בלבד.

חיים אילוז: מדוע הנושא של הצטיידות לא שווה בכל בתי הספר?

חיים אילוז: מדוע הנושא של בחינות הבגרות לא שווה בכל בתי הספר?

חיים אילוז: מדוע הנושא של סל השעות לא שווה בכל בתי הספר?

חיים אילוז: מדוע תלמידי המוסדות השייכים למשרד העבודה והרווחה שהם לקויי למידה לא זכאים להטבות כפי שזכאים אלה הלומדים במוסדות השייכים למשרד החינוך?

חיים אילוז: אני מאמין כי עובדי משרד העבודה והרווחה רוצים לתת את המקסימום, אך אין להם את האפשרות לכך.

חיים אילוז: אנחנו הגשנו בעבר בג"ץ נגד משרד האוצר ומשרד החינוך, כדי להשוות את התנאים לתלמידים הללו, אשר באים בעיקר מהפריפריות ומערי פיתוח.

חיים אילוז: הבג"ץ קבע באופן ברור, כי חייב להיות שוויון הזדמנויות לכל ילד וילדה בישראל.

חיים אילוז: בשנת 1999 ראשי משרד העבודה והרווחה ומשרד החינוך החליטו להקים ועדה משותפת אשר תיתן את מסקנותיה.

חיים אילוז: עד היום לא היו החלטות בנושא הזה.

חיים אילוז: היום אנו במצב בו ילד לא יכול לגשת לבחינת בגרות במתמטיקה, ועל כן אנו חייבים לגשת שוב לבג"ץ, כיוון שאנו מאמינים כי כלך הילדים שווים ולכולם מגיעות זכויות שוות.

חיים אילוז: אנשי משרד העבודה והרווחה עושים עבודה מצוינת, הבעיה היא לא בגללם.

חיים אילוז: לפני שנתיים המימון עבור ההצטיידות עבור כל בתי הספר התעשייתיים של רשת עמל 1, היתה כמו של בית ספר תיכון אחד.

חיים אילוז: ב10,000- שקלים לא ניתן לרכוש אפילו מחשב אחד.

חיים אילוז: בפרוייקט של הצטיידות ב50,000- מחשבים, היה רלוונטי רק עבור המוסדות של משרד החינוך.

חיים אילוז: מחשב אחד מתוך 50,000 מחשבים לא הגיע לבתי הספר של משרד העבודה והרווחה.

חיים אילוז: מדוע משרד החינוך בונה בתי ספר חדשים ומשרד העבודה והרווחה לא בונה בתי ספר חדשים?

חיים אילוז: במשרד החינוך שעות הלימוד הניתנות עבור לימודי אנגלית ברמה של 3 יחידות לימוד, הן 12 שעות לימוד, ובמשרד העבודה והרווחה, 6 שעות לימוד.

חיים אילוז: השעות הניתנות עבור לימודי מתמטיקה ברמה של 3 יחידות לימוד בבתי ספר של משרד החינוך, הן 12 שעות שבועיות, ולבתי הספר של משרד העבודה והרווחה, 9 שעות שבועיות.

איציק קרונר: כיצד אתה משווה בין תלמידים אשר לומדים שישה ימים בשבוע לתלמידים אשר לומדים שלושה ימים בשבוע?

חיים אילוז: אני לא חושב שישנה סיבה לשלול מתלמידים אשר לומדים מקצוע, לגשת לבחינת בגרות.

דוד טל: אם הילדים הללו ניגשים בסופו של דבר לאותה בחינת בגרות, הם חשים בחסר בכלים העומדים לרשותם.

איציק קרונר: אם ילדים יוכלו ללמוד יותר משמונה שעות ביום, אנו ניתן להם יותר.

חיים אילוז: אני לא מתווכח עם נציגי משרד העבודה והרווחה.

חיים אילוז: אנטי חושב כי זה גם המטרה שלהם לתת לילדים הללו יותר.

חיים אילוז: מדוע ילדים עם ליקויי למידה לא מקבלים הקלות?

שרה חורש: זה סודר.

חיים אילוז: עכשיו זה סודר, אחרי חמש שנים שאנו נלחמים בכך.

יחיאל לסרי: למרות שאתה טוען כי אתה לא מאשים את משרד העבודה והרווחה, הטענה המרכזית היא כלפי משרד העבודה והרווחה.

יחיאל לסרי: משרד החינוך לא בעניין.

יחיאל לסרי: אם ישנן טענות כלפי משרד החינוך, אנו מעונינים לשמוע אותן באופן ברור.

דוד טל: בית משפט החליט בשנת 1999 כי שני המשרדים הללו יקימו ועדה משותפת כדי להגיע למסקנות והבנות.

דוד טל: ממה ששמעתי טרם הוקמה ועדה, וגם אם הוקמה, אנו לא יודעים מה עשתה אותה ועדה.

דוד טל: נוצר מצב בו הרשות המבצעת דורסת ברגל גסה את החלטתו של בית המשפט.

דוד טל: דורית מורג, האם את יכולה לומר לנו האם הוקמה ועדה כזו לאחר הבג"ץ שהיה?

דורית מורג: הוקמה בשנת 1997 ועדה משותפת ברשות שני מנכ"לי המשרד, אשר מטרתה היתה לפתור בעיות שנידונו בין שני המשרדים.

דורית מורג: חלק מהבעיות נפתרו.

דוד טל: כמה פעמים התכנסה אותה ועדה?

שרה חורש: הוועדה הזו התכנסה הרבה פעמים.

שרה חורש: סוכמו מספר דברים שחלקם כבר נמצאים בהליך של ביצוע.

שרה חורש: אנו נתנו השנה עבור כל תלמיד 500 שקלים עבור פיתוח בית ספרי.

דוד טל: כמה מקבלים במשרד החינוך עבור פיתוח בית ספרי?

שרה חורש: פחות.

דוד טל: האם זו הפלייה מתקנת?

שרה חורש: נכון.

שרה חורש: אנחנו בשנתיים האחרונות בשיתוף עם משרד האוצר יצרנו תקציב כדי לשפר את המערכת בכל שנה יותר ויותר.

שרה חורש: כעת אנו עוסקים בעניין של הבטיחות, וכן אנו מנסים לצייד את כל המגמות הטכולוגיות בצורה מסודרת.

שרה חורש: בנושא הזה הבג"ץ תרם.

שרה חורש: משרד האוצר קיים את הבטחתו.

זבולון אורלב: האם מדובר בתקציב בבסיס התקציב?

שרה חורש: כן.

שרה חורש: התלמידים אצלנו לומדים בכיתות קטנות, והם מקבלים עזרה ותגבור רבים מאוד לפי רמתם.

דוד טל: היכן מתבטא התגבור?

דוד טל: שמענו כי תלמידים בבתי הספר של משרד החינוך מקבלים 12 שעות שבועיות לימודי אנגלית, ואילו במשרד העבודה והרווחה התלמידים מקבלים רק 6 שעות לימוד שבועיות.

שרה חורש: ישנן ישיבות רבות הנערכות בין מנכ"ל משרד העבודה והרווחה לבין מנכ"לית משרד החינוך.

שרה חורש: את הנושא של לקויות למידה פתרנו.

שרה חורש: ישבנו עם מנהלת מחלקת הבחינות של משרד החינוך, והחלטנו על נוהל משותף לגבי הצורה בה ייבחנו התלמידים הללו.

דוד טל: אנחנו רוצים לדעת מה קורה בפועל.

דוד טל: הרי עברו כבר ארבע שנים מאז אותו בג"ץ.

שרה חורש: נשארו שני דברים שלא נפתרו עדיין.

שרה חורש: הדבר הראשון הוא הנושא של ציון המגן לתלמידים הלומדים במסגרת בתי הספר של משרד העבודה והרווחה.

שרה חורש: הדבר השני הוא באיזה סטטוס התלמידים שלנו יירשו כנבחנים בבחינות הבגרות.

דוד טל: האם אלו שתי הבעיות היחידות?

דוד טל: האם כל הבעיות האחרות הוסדרו בין שני הצדדים?

שרה חורש: כן.

יצחק קדמן: אני חייב לציין, כי הדברים אינם מדויקים.

יצחק קדמן: העניין של ליקויי למידה, עדיין לא פתור.

שרה חורש: אני ציינתי כי הנושא של מעמד התלמיד עדיין לא נפתר.

שרה חורש: התלמידים בעלי לקויות למידה יקבלו את מה שמגיע להם.

דוד טל: האם ישנו תאריך יעד בו הנושא הזה ייפתר לגמרי?

שרה חורש: אני חושבת כי אנו נכנסנו להליך עבודה מסודר ונכון.

שרה חורש: כאשר אני אדע תאריך סיום מדויק, אני אמסור זאת לוועדה.

שרה חורש: אנחנו מדברים על 13,500 תלמידים אשר לומדים לימודים עיוניים ומקצועיים כאחד.

שרה חורש: זו מערכת ייחודית שאיננה קיימת במקום אחר.

שרה חורש: היום הגענו למצב בו יתאפשר לאותם תלמידים גם להיבחן בבחינות הבגרות.

איציק קרונר: בנושא של תקציב הפיתוח ניתן לראות כי אנו נותנים 500 שקל פר תלמיד, בעוד שמשרד החינוך מתקצב את הפיתוח פר כיתה דרך הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: למה אתה מתכוון כאשר אתה אומר פיתוח?

איציק קרונר: הכוונה היא למבנה וציוד.

שרה חורש: הכוונה היא לשיפוצים והצטיידות.

זבולון אורלב: האם הכוונה היא גם להצטיידות טכנולוגית?

שרה חורש: כן.

זבולון אורלב: האם אתם נמצאים בתוכנית הפיס להצטיידות טכנולוגית?

שרה חורש: עדיין לא.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר לך כי תקצוב של 500 שקל פר תלמיד הוא למראית עין.

זבולון אורלב: תלמיד במערכת של משרד החינוך נהנה מתקצוב לא רק של המשרד עצמו, אלא גם מהרשות המקומית, מהפיס ומקרנות נוספות שעוטפות את מערכת החינוך.

זבולון אורלב: בסופו של דבר תלמיד אצלכם מקבל פחות בהצטיידות, פחות בבטיחות, פחות בשיפוצים, פחות בלימודים, וכן המורים הנמצאים במערכת שלכם יוצאים פחות להשתלמויות.

זבולון אורלב: מדוע צריכים להסכים במדינת ישראל שתהיינה שתי נורמות, כיוון שבתי ספר מחולקים בין שני משרדים.

ענת מאור: זו בדיוק הבעיה.

ענת מאור: בתי הספר הללו לא צריכים להיות מחולקים בין שני משרדים.

זבולון אורלב: אם יש נורמה אחת המחייבת את כל המדינה, השאלה הנשאלת היא מדוע צריך לבזבז כסף על ידי פיקוח כפול על כל אחת מהמערכות, תוכניות לימודיות שונות, השתלמויות שונות וכו'.

זבולון אורלב: רק מהסכום המתבזבז בגלל הכפילויות הללו, היינו יכולים להיטיב עם הילדים הרבה מאוד.

זבולון אורלב: קודם כל יוצרים נורמה ב' ואחר כך מתחילים לעשות תיקונים.

זבולון אורלב: מדוע צריכים את מערכת התיקונים והטיוח הזו?

זבולון אורלב: מדוע אי אפשר שעל כל בתי הספר במדינת ישראל יהיה פיקוח אחד?

זבולון אורלב: אני מצפה כי יהיה דרג מקצועי אשר יאמר כי הילדים אשר לומדים במוסדות של משרד העבודה והרווחה מקופחים.

זבולון אורלב: בדרך כלל הילדים הללו הם ילדים הזקוקים לעזרת יתר.

זבולון אורלב: הדברים מאוד ברורים גם ממה שעולה מהמסמך של מרכז המידע והמחקר בכנסת.

זבולון אורלב: במקום שהדרג המקצועי יגיד כ צריכה להיות נורמה אחת ומערכת פיקוח ותקצוב אחת, מנסים להצדיק מדוע צריכים את הדבר הזה.

זבולון אורלב: הבזבוז הכספי של ניהול מערכת כפולה הוא גדול.

זבולון אורלב: אני חושב, כי כולם יכולים להיות שייכים למסגרת אחת.

דוד טל: כנראה שהדרג המקצועי אינו מסוגל לעשות את החלוקה, ועל כן יכול להיות ששר העבודה והרווחה ושרת החינוך יצטרכו להחליט כי הבעלות על בתי הספר תהייה בידי אחד מן המשרדים בלבד, כדי שנדע כי כל הילדים יקבלו אותו דבר.

איציק קרונר: אני הצהרתי כי אין הבדלים בין בתי הספר השונים.

איציק קרונר: אני חייב לציין כי המסמך אשר הכינה הכנסת הינו רצוף טעויות.

איציק קרונר: אין ילד במסגרות החניכות אשר יכול ללמוד יותר שעות ביום ולא מקבל את זה.

איציק קרונר: כל ילד מקבל 8-9 שעות ביום והלוואי שהיה יכול ללמוד יותר שעות.

איציק קרונר: המסמך מציג את הנקודות השונות באור מוטעה.

איציק קרונר: אם המסמך היה מגיע לידנו כמה ימים קודם, היינו יכולים היום להאיר את כל הנקודות.

דוד טל: מדוע אחרי ארבע שנים משרד העבודה ומשרד החינוך לא השכילו להקים ועדה משותפת שתמצא פתרונות לכל הבעיות במערכת?

איציק קרונר: יו"ר הוועדה היה איציק כהן ממשרד החינוך, והוא היה צריך לנווט את הוועדה.

דוד טל: אני הבנתי ממר קרונר כי מי שהיה אמור לנווט את הוועדה המשותפת היה משרד החינוך.

דוד טל: האם זה נכון?

אדי הרשקוביץ: היו דיונים ברמת מנכ"לים.

אדי הרשקוביץ: אני הבנתי כי למנכ"לית משרד החינוך היו מספר תביעות, אך אני לא יודע אם הן מומשו.

דוד טל: מר לוי, האם יש לך מה להוסיף על התשובה השטחית הזו?

אבי לוי: אני הייתי שותף לישיבות הללו שנעשו בין שני המנכ"לים, ואני יכול לומר כי לא הגענו להסכמות בינינו.

אבי לוי: הויכוח הזה מתנהל כבר 10 שנים.

אבי לוי: אני כבר אמרתי בישיבה הקודמת כי אני לא חושב שוועדה בין-שמשרדית יכולה לסיים את הויכוח הזה.

אבי לוי: אני חושב כי צריך לבוא גורם שלישי שיקבע זאת, כיוון שלדרג המקצועי קשה לעשות זאת.

זבולון אורלב: אתה עומד בראש אגף שמוציא הרבה מאוד מיליונים, מעבר לתקציב הרגיל, כדי לתמוך בתלמידים חלשים.

זבולון אורלב: האם אתה מכיר תכנית זהה הקיימת במשרד העבודה והרווחה?

אבי לוי: באותם בתי ספר שהם משותפים למשרד העבודה והרווחה ולמשרד החינוך והתרבות, כמו חלק מהמפ"תנים, יש תוכניות שלנו הפועלות שם.

אבי לוי: אני מכיר תוכניות קודמות של משרד העבודה ורווחה אשר מטרתן לתת הפליה מתקנת.

ענת מאור: זהו היה הנושא הראשון בו עסקתי לפני עשר שנים כאשר הגעתי לכנסת.

ענת מאור: כאשר הגעתי לכנסת, פנה אליי מר גורלניק, מנכ"ל אורט, ואמר כי אם אני אצליח לטפל בהעברת כל האגף של החינוך התעשייתי למשרד החינוך, אני אתרום רבות לחינוך במדינת ישראל.

ענת מאור: פניתי לשרה נמיר שהיתה שרת העבודה והרווחה שאמרה לי שאני אשאל את מר גורלניק מדוע כאשר הוא היה מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, הדבר הזה לא נעשה.

ענת מאור: יש פה בעיה שמבחינה חינוכית אדמינסטריטבית, מנהלית גורמת לדבר איום.

ענת מאור: האגף הזה חייב לעבור למשרד החינוך.

שרה חורש: אנו נמצאים בכנסת.

שרה חורש: בכנסת אנו שומרים חוק.

שרה חורש: אנו עובדים על פי חוק החניכות וחוק עבודת הנוער.

שרה חורש: את אומרת לי שלא לפעול בהתאם לחוקים.

שרה חורש: [

ענת מאור: אני חושבת כי הכנסת צריכה לשנות את החוק.

ענת מאור: כאשר אני הייתי מנהלת בית ספר היו אצלי תלמידים בסלול העיוני שעבדו ארבעה ימים בשבוע בקיבוץ, כיוון שהמסלול החינוכי שבנינו להם היה יומיים למידה וארבעה ימים עבודה.

ענת מאור: כל נער עד סוף יב' שייך למערכת החינוך.

ענת מאור: הטענה כי ילד מסויים נמצא במסגרת של עבודה ועושים לו טובה שהוא לומד מעט, היא אבסורדית.

ענת מאור: לאחר מאבקים קשים השגנו הישג אחד כאשר חייבנו את משרד העבודה והרווחה ואת משרד החינוך והתרבות לאשר להם להיבחן בבחינות בגרויות.

חיים אילוז: עמל הגישה בג"ץ בנושא הזה.

ענת מאור: הכל נעשה בשיתוף עם עמל 1 ואורט.

ענת מאור: קודם כל אני חושבת כי לכנסת אסור להרפות מהמאבק הכולל והגדול.

ענת מאור: העובדה שהיום אין עדיין ציוני מגן לאותם תלמידי בית הספר התעשייתי, היא ביזיון היסטורי.

ענת מאור: אני דורשת מיי לפתור את הבעיות הללו, לפני תחילתן של בחינות הבגרות.

יורם בר קובץ: 15,500 בני נוער שלומדים היום במסגרות של משרד העבודה והרווחה, למדו קודם במסגרת של משרד החינוך.

יורם בר קובץ: מסיבות שונות משרד החינוך לא הצליח להחזיק אותם בתוך המערכת שלו.

יורם בר קובץ: מחר יתקיים דיון בכנסת בנושא נשירה מבית ספר.

יורם בר קובץ: הילדים הללו שנפלטו ממערכת החינוך היתה אופציה מאוד פשוטה, ללכת לרחוב.

יורם בר קובץ: בדרך, במקום ללכת לרחוב, היתה מערכת שקלט אותם, מערכת החניכות שנמצאת בפיקות משרד העבודה והרווחה.

יורם בר קובץ: אני בוגר מערכת חינוך של משרד החינוך.

יורם בר קובץ: בכיתה שלי למדו 43 תלמידים עד סוף יב'.

יורם בר קובץ: הכיתות במערכת של משרד העבודה וברווחה הן כיתות קטנות הרבה יותר.

יורם בר קובץ: בכיתות האלה יש בין 23 ל27- תלמידים, לא כיוון שמישהו מבזבז כספים, אלא כדי ליצור לבני הנוער הללו שלא הצליחו להמשיך ללמוד במערכת של משרד החינוך, מערכת שתאפשר להם להישאר במסגרת המשלבת לימודים ועבודה.

יורם בר קובץ: הדיון האמיתי הוא על ערך העבודה, כפי שהזכיר היו"ר בתחילת הדיון.

ענת מאור: ישנו מסלול טכנולוגי במשרד החינוך.

יורם בר קובץ: אני לא חושב כי צריך להפלות את תלמידי האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה והרווחה.

יורם בר קובץ: אני סבור שראוי להעניק לבני הנוער האלה הרבה יותר מאשר לכל תלמיד אחר, כיוון שמדובר בבני נוער שהקושי ההסתגלותי שלהם למערכת החינוך הוא אחר.

יורם בר קובץ: אבא שלי הוא פנסיונר שהיה בעברו מפקח במשרד החינוך.

יורם בר קובץ: כאשר אני סיפרתי לו כי אני מגיע לדיון הזה, ועל הצעת החוק של חה"כ אורלב הקובעת חוק חינוך חובה עד סוף כיתה יב', הוא אמר כי זה לא ייתכן.

יורם בר קובץ: יש בני נוער במדינת ישראל שלא יכולים ללמוד 12 שנות לימוד.

זבולון אורלב: האם אתה רוצה לקבור אותם בעודם בחיים?

יורם בר קובץ: האם אתה קורה לעידוד לעבודה, פעולה של לקבור אדם בחיים?

זבולון אורלב: כאשר אתה שולח ילד לעבוד במסגרות במקום ללמוד, אתה קובר אותו לכל החיים.

דוד טל: אפשר ללמוד וגם להיות מסגר.

יורם בר קובץ: אני שב ואומר כי בני הנוער הללו נפלטו ממערכת החינוך.

יורם בר קובץ: מערכת של משרד העבודה והרווחה היא היחידה המפרידה בין אותן ילדים לרחוב.

יורם בר קובץ: חה"כ אורלב, אני לא טוען כי הילדים הללו צריכים לקבל פחות שעות לימוד, או פחות תקציב, ההפך הוא הנכון.

יורם בר קובץ: למערכת שמטפלת במיליון וחצי תלמידים, היכולת להקדיש את תשומת הלב הדרושה לבני הנוער העובדים, היא שונה.

יורם בר קובץ: ישנם תלמידים אשר סיימו 12 שנות לימוד, ומייד כאשר הם מקבלים את התעודה הם רצים להראות למורים מבית הספר הקודם השייך למערכת החינוך, אשר לא האמינו כי אותו תלמיד יסיים 12 שנות לימוד.

יצחק קדמן: אני רוצה להבהיר כי הבעיה של ליקויי למידה במסגרות של משרד העבודה והרווחה, לא נפתרה.

יצחק קדמן: אמנם מעמד דם השתנה כיוון שהם קיבלו במקום מעמד של כלום מעמד של אקסטרני, אך המעמד של אקסטרני מקפח קשות את התלמידים.

יצחק קדמן: תלמיד הלומד במסגרת של משרד העבודה והרווחה לא זכאי לבחינה מתואמת, בחינה אשר החליפה את הבחינה הבית-ספרית.

יצחק קדמן: הכל נובע מכך שהאגף להכשרה מקצועית ברשתות כמו עמל ואורט, הצליחו.

יצחק קדמן: כל עוד המסגרת היתה הכשרת מוסכניקים וסדנאות של צה"ל, משרד החינוך לא רצה את הילדים והתוכניות הללו.

יצחק קדמן: שם הסתפקו בהכשרה בסיסית ביותר.

יצחק קדמן: ברגע שהרשתות הללו והאגף להכשרה מקצועית שם לפניו רף להכשרת התלמידים הללו לא רק להיות מוסכניקים, אלא לתת להם גם מסגרות לימודיות, כולם התעוררו וטענו כי התלמידים הללו יכולים להיות אצלם.

דוד טל: אני למדתי בביה"ס אורט וכך גם השליש של בית הנשיא ועוד רבים אחרים.

דוד טל: זאת אומרת שניתן ללמוד מקצוע וגם לימודים עיוניים.

קולט אביטל: אני לא מטילה ספק בכך שלמערכת של משרד העבודה והרווחה ישנם הישגים, התקדמות ותשומת לב מרובה.

קולט אביטל: אנו מדינה קטנה שניסתה במשך 54 שנים ליצור בכל תחום מערכות מקבילות, אשר גורמות מבחינה מנהלתית לעיוותים.

קולט אביטל: אני חושבת כי אין שום סיבה שלא ננהג כפי שנוהגים במדינות אחרות, ונרכז את כל נושא החינוך תחת אותה מסגרת מנהלית.

קולט אביטל: אני בעד החינוך המקצועי, אך אני חושבת כי ברגע שקיימות שתי מערכות מקבילות, לא ניתן להגיע לתיאום מקסימלי.

קולט אביטל: אני חושבת שצריך להיעשות כאן ניסיון לאיחוד מסגרות, או להציע הצעת חוק אשר תקבע כי כל ילד במדינת ישראל זקוק לסל, והוא יכול לקחת את הסל הזה וללמוד היכן שהוא רוצה.

זאב בוים: אני מציע כי לא נתחיל לחשוב במונחים של איחוד מסגרות.

זאב בוים: צדק בר קובץ שאמר קודם כי הילדים הללו לא הצליחו במסגרת של מערכת החינוך.

זאב בוים: אני מגיע מבית ספר מקיף שנתי שהיה אמור לתת פתרונות לכל אחד בבחינת חנוך לנער על פי דרכו, מהחינוך המיוחד ועד הבגרויות.

זאב בוים: ככל שהמערכת יותר גדולה, הנשירה יותר גדולה.

זאב בוים: צריך לומר כי במערכת החניכות ובמערכת כפרי הילדים, היא מערכת אשר יודעת כיצד לגשת לתלמידים הללו ולטפל בהם.

זאב בוים: המורה הממוצע במערכת הרגילה מתקשה לטפל בילדים כאלה.

זאב בוים: מי שחושב שניתן להעביר את כל המערכת הנמצאת בסמכותו של משרד העבודה והרווחה למערכת החינוך, טועה.

דוד טל: חה"כ בוים מהי האלטרנטיבה?

דוד טל: האם האלטרנטיבה הא שהכפילות הזו תמשיך ותגרום לילד אחד לקבל פחות מילד אחר?

זאב בוים: אני חושב שצריך למצוא דרך כדי שהמשאבים המוקצים לכל אחת מהמערכות יהיו אחידים.

זאב בוים: אני מציע כי בשיתוף המנכ"לים, הוועדה הזו תהייה הגורם שבאמצעותו יגיעו להבנות ויישום.

זאב בוים: האלטרנטיבה האחרת היא להגיע לאותן הבנות באמצעות איום של חקיקה.

יוסי קליין: היום החינוך המקצועי כמעט מת.

יוסי קליין: אני התחלתי בתור מוסכניק.

יוסי קליין: אנו מדברים על תלמידים שנפלטו ממערכות החינוך והגיעו ללמוד בבתי ספר תעשייתיים.

יוסי קליין: ישנם תלמידים שאפילו לא סיימו 8 שנות לימוד.

יוסי קליין: היום הצרכן העיקרי של מקצועות החופשיים הוא צה"ל.

יוסי קליין: היום 80% מן המתגייסים לחילות המקצועיים, חיל החימוש, חיל התחזוקה, חיל הרפואה, חיל הקשר, הם בוגרי בתי ספר עיוניים.

יוסי קליין: אין היום מערכת מקבילה למערכת של משרד העבודה והרווחה, בעלי מקצוע.

יוסי קליין: הצבא משקיע כספים רבים וזמן כפול.

יוסי קליין: היום מתגייסים 300-400 תלמידים מבתי הספר התעשייתיים שתחת חסותנו, כאשר חלקם הגבוה מגיע לחיל החימוש.

יוסי קליין: היום אנו נמצאים במצב בו אנו ניצבים מול בוגר בית ספר עיוני שכאשר מודיעים לו כי הוא יהיה מכונאי טנקים, הוא מחפש דרך לברוח.

יוסי קליין: חלק גדול מהשלד המקצועי ואחוז השרידות הגבוהה במקצועות אלו, הם בוגרי בתי ספר מקצועיים של משרד העבודה והרווחה.

יוסי קליין: אחוז השרידות שלהם עד שחרורם מהצבא, הוא קרוב ל100%-.

דוד טל: שרה, האם אין לכם תיאום עם צרכיו של צה"ל?

שרה חורש: אנו בקשר איתם.

דוד טל: אם כך, כיצד 80% מאלה אשר מגיעים לחילות המקצועיים בצה"ל הם בוגרי בית ספר עיוני?

שרה חורש: אנו מוגבלים בתקציב, אשר מגיע ל14,000- תלמידים.

שרה חורש: הצרכים של הצבא הם הרבה יותר גדולים ממה שאנו יכולים לספק להם.

שרה חורש: שבוע שעבר אנו ישבו אצל ראש את"ל, כדי לקבל ממנו רשימה של מקצועות חדשים הנדרשים בצה"ל.

שרה חורש: לצערי, אנו לא יכולים לספק להם את כמות המתגייסים לה הם זקוקים.

זבולון אורלב: ישנם שתי שאלות עליהם ניתן לדון.

זבולון אורלב: השאלה הראשונה היא מהי הדרך הנכונה לחנך תלמידים, חינוך מקצועי, טכנולוגי, חינוך משולב בעבודה וכו'.

זבולון אורלב: השאלה השנייה בה אנו דנים היום היא מדוע צריכה להיות אנומליה כאשר ישנן שתי מערכות, שאחת מהן מקופחת.

זבולון אורלב: בעבר היתה תיאוריה במשרד החינוך שטענה כי ישנם ילדים אשר אינם מסוגלים להשתלב במסגרת לימודית, ועל כן ניתן לשלוח אותם ללמוד מקצועות כמו מסגרות, פחחות.

זבולון אורלב: בסופו של דבר התברר כי ישנו ילדים אשר מגיעים משכבות סוציו-אקונומיות נמוכות מכניסים אותם למסלול אשר קובר אותם לכל החיים.

זבולון אורלב: חינוך הוא המכשיר היחידי למוביליות חברתית.

זבולון אורלב: אם יש סיכוי שילד יצא ממצב של מצוקה, זה רק באמצעות חינוך.

זבולון אורלב: אם אנו נכניס את אותו ילד למסלול של תעשייתיות ומקצועיות, אנו מראש קובעים את הריבוד החברתי הנמוך שלו.

זבולון אורלב: אני בטוח כי מתוך 15,500 קיימים רבים המסוגלים להגיע לתעודת בגלל, ורק בגלל שהם נמצאים במסגרות כאלה הם אינם מצליחים לעשות זאת, בלי קשר למשרד העבודה והרווחה.

זבולון אורלב: אם היו נמצאים במסגרת של משרד החינוך במוסדות זהים לאלה שהם נמצאים בהם היום, המצב גם כן היה זהה.

זבולון אורלב: אני חושב כי לימוד ערך העבודה שהוא ערך חשוב מאוד לא צריך בוא על חשבון של חסך של סיכוי אופק לימודי של אותם תלמידים.

זבולון אורלב: מדוע אותו תלמיד לומד פחות שעות אנגלית?

זבולון אורלב: כיוון שהוא לומד יותר שעות מסגרות.

זבולון אורלב: אני בעד זה שאותו תלמיד ילמד יותר אנגלית ופחות מסגרות.

זבולון אורלב: הויכוח שלנו הוא ויכוח מנהלי, ארגוני בלבד.

יחיאל לסרי: אני שמח על ההבהרה של חה"כ אורלב, כיוון שאני חושב כי היא חשובנה מאוד להמשכו של הדיון.

יחיאל לסרי: אני העליתי את הנושא להצעה לסדר במליאה, ואנו אמורים לדון בוועדת החינוך והתרבות על כל רעיון ההסללה לבתי ספר מקצועיים, ועל התרומה של כך לפערים בחברה הישראלית.

יחיאל לסרי: כולנו שמים את טובת הילדים הללו לנגד עינינו.

יחיאל לסרי: כולנו מבינים כי מדובר באוכלוסייה שיש לה צרכים מיוחדים.

יחיאל לסרי: בחמש שנים האחרונות נעשתה מהפכה.

יחיאל לסרי: היום אותם ילדים ניגשים לבגרות ומגיעים לאחוזי הצלחה גבוהים, מה שמחזיר אותנו לשאלה העקרונית, כי אולי כל ההסללה הזו היתה מלכתחילה חטא.

יחיאל לסרי: אני מציע שנשים את המחויבות שלנו למקום העבודה שלנו בצד, ונחשוב רק על טובת הילדים.

יחיאל לסרי: הפערים בין שני סוגי המוסדות קיימים, והשאלה היא כיצד לפתור את הפערים הללו.

יחיאל לסרי: בג"ץ לא הצליח לעשות זאת.

יחיאל לסרי: אני מציע שלא לפגוע במסגרת ובצרכים, ולהמשיך בתפיסה של הצורך של השילוב המקצועי והעיוני, אך להעביר את כל המוסדות לפיקוחו של משרד החינוך והתרבות.

יחיאל לסרי: משרד העובדה והרווחה יודע לטפל בעבודה וברווחה ומשרד החינוך יודע לטפל בחינוך.

יחיאל לסרי: אני מציע להגיש הצעת חוק משותפת לשתי הוועדות, כדי להעביר בחקיקה את האגף הזה למשרד החינוך והתרבות.

קולט אביטל: כל אחד מפתחת פטריוטיות למשרד שלו.

קולט אביטל: שרה, נניח שמחר כל האגף שאת עומדת בראשו עם כל המיומנות המקצועית היה עובר למשרד החינוך, זה היה מפריע לך.

יוסי קליין: אנו קיימנו דיון בהשתתפות מנכ"ל אורט.

יוסי קליין: כל בית ספר תעשייתי כזה מקבל חניכה.

יוסי קליין: מדריכים של צה"ל מלמדים את התלמידים בכיתה י'-יב' מקצוע צבאי.

אבי כהן: במטרות החינוך של מערכת החינוך לא כתוב כי צריך להכשיר מכונאי טנקים.

יוסי קליין: הדרך שאנו נוביל בשנים הבאות היא לחזק את בתי הספר האלה.

יוסי קליין: אנו קבענו יעדים כדי להרחיב את מעגל התלמידים בבתי ספר כאלה.

יוסי קליין: המטרה שלנו כי אותם תלמידים ימשיכו לכיתות יג' ו-יד'.

צבי פלג: משרד החינוך עושה עבודה נפלא עם הנוער בפרוייקט של כיתות הכוון ומב"ר.

צבי פלג: אני חושב כי העשייה במרכז הכוון דומה מאוד לעשייה בבית ספר תעשייתי.

צבי פלג: היום יש בסך הכל שני מוסדות המבצעים את עבודתם נאמנה בהיבט האיכותי, אם פער קטן המתבטא בבעיה עם ציוני מגן, מועד ב' והתאמת בחינות לילדים לקויי למידה.

צבי פלג: אלה שלושת הפערים שאני מכיר.

דוד טל: האם אין פערים של שעות לימוד, כפי שציין ד"ר אילוז?

צבי פלג: אין שום פערים.

חיים אילוז: האם אתה מקבל תקצוב עבור בניית בתי ספר וציוד, כפי שאתה מקבל ממשרד החינוך?

חיים אילוז: אם ד"ר קדמן לא היה נלחם, אף תלמיד לא היה מקבל תעודת בגרות.

דוד טל: צבי, האם אתם מקבלים ממשרד העבודה והרווחה תקצוב כמו שאתם מקבלים ממשרד החינוך?

צבי פלג: הבעיה היא לא בתקצוב, אלא בשלושת הנושאים שציינתי.

צבי פלג: גם באורט יש מדיניות אי נשירה.

צבי פלג: אני בודק אם בתי הספר שלי נותנים פתרונות בתוך בתי ספר לכל ילד.

צבי פלג: אני שמח לומר כי זה אחד מהמדדים של הצלחת בתי ספר.

צבי פלג: לדעתי, ממילא המסגרות האלה הן מסגרות שתמשכנה להיות מסגרות מצומצמות.

צבי פלג: לעניות דעתי, הנושא הוא פוליטי בלבד.

זבולון אורלב: אני מוכרח לציי כי משה קרפל, סמנכ"ל רשת אורט, אישר את הטענות של רשת עמל בשיחה שהיתה לו עם מרכז המידע והמחקר של הכנסת.

ליאור שינמל: אני מנהל רשת לנוער במצוקה.

ליאור שינמל: אני רוצה לומר כי כל ההפליות נעשות בידי אדם.

ליאור שינמל: הוועדה יכולה לפנות למשרד האוצר ולבקש ממנו להשיב על השאלה מדוע בתי ספר של משרד העבודה, מחייבים את הרשתות שלהם בתשלומי ארנונה, בשונה מבתי הספר של משרד החינוך.

ליאור שינמל: מכיוון שידוע לכל כי מתקיים כאן דיון שמורכב גם מעניינים מנהליים וגם מעניינים פוליטיים.

ליאור שינמל: אני חושב כי ראוי גם לדון בנושא שיידון מחר בוועדה למעמד הילד.

ליאור שינמל: משרד החינוך הואיל לתת לבתי הספר ברשת שלנו פרסי חינוך מאוד מכובדים מאת השר שריד ומאת עיריית חיפה לבתי ספר שהם בפיקוח של משרד העבודה והרווחה.

ליאור שינמל: התמונה הפדגוגית היא אינה חד-משמעית.

ליאור שינמל: ישנם גם הישגים למשרד העבודה והרווחה.

ליאור שינמל: משרד העבודה והרווחה מתקשה כתוצאה מהתקציבים לצורך טיפול בילדים הנמצאים בסיכון, קוצצו.

ליאור שינמל: היום במדינת ישראל יש רבע מיליון מובטלים.

ליאור שינמל: האם המשמעות של העניין הזה היא כי צריך להעביר את כל מערכת החינוך למשרד העבודה, ולהעביר את כל מערכת החניכות למשרד החינוך?

ליאור שינמל: זה אינו חד-משמעי.

ליאור שינמל: מערכת החניכות היא רק חלק מהאגף להכשרה מקצועית.

ליאור שינמל: רוהב ההכשרה המקצועית היא למבוגרים.

ליאור שינמל: התלמידים החלשים הם אלה אשר הולכים להיפגע כתוצאה מהתקציב החדש.

ליאור שינמל: מנהל אגף שח"ר יכול להעיד על המאבק לטובת אותם תלמידים במערכת משרד החינוך.

יצחק פוקס: המטרה המרכזית שאיה אנו צריכים לשאוף בוועדה המשותפת הזו היא שתהייה השוואת תנאים לילדים.

יצחק פוקס: ברגע שאנו עושים הבחנה, אנו פוגעים בילדים שהתרע מזלם להגיע למערכות החינוך האלה.

זבולון אורלב: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לעמוד 9 בדוח של הכנסת בו מצוינות הצעות לשינוי לדרכי הפעולה של משרד החינוך ומשרד העבודה והרווחה בפרספקטיבה היסטורית מתוך דו"ח מבקר המדינה 51ב, שגם הוא מכוון למסקנה ברורה מאוד.

מנחם וגשל: ישנה סדרה של דיונים בנושא ואני מוצא מגמתיות מסוימת.

מנחם וגשל: זה מקומם מאוד לאחר שמושקעים מאמצים כל כך גדולים בילדים האלה, שיש כאלה שמייצגים את הילדים, ויש כאלה אשר מייצגים את מקום העבודה שלהם.

מנחם וגשל: אנו לא מייצגים את הילדים פחות מחברי הכנסת שיושבים כאן בוועדה.

מנחם וגשל: אני חושב כי מה שקורה בוועדות הללו גורם לסיבוכים גדולים.

מנחם וגשל: ד"ר קדמן אמר קודם כי אף אחד לא מצליח ולא רוצה לעבוד עם האוכלוסייה הזו של הילדים, אך כאשר מצליחים לעבוד איתה, פתאום ישנם הרבה בעלים.

מנחם וגשל: במקום לקיים כאן דיון שמטרתו למצוא פתרון לכך שהילדים הללו יקבלו את המקסימום.

מנחם וגשל: האם ישנו איזשהו כלל האומר כי משרד החינוך יכול לקבל את המשאבים בכדי לטפל בילדים הללו, ומשרד העבודה והרווחה לא יכול לקבל את המשאבים האלה כדי לטפל בילדים האלה?

מנחם וגשל: יכול להיות כי אם היה מתקיים פעם דיון ענייני ולא דיון אשר נותן מעמד עודף למשרד אחד על פני משרד אחר, אשר היה דן במקום הטוב ביותר עבור הילדים בהנחה שהם יקבלו את אותם משאבים בשני המקומות, יכול להיות שהיינו עדים להפתעות גדולות בדיון הזה.

מנחם וגשל: יכול להיות כי האוכלוסייה הזו שנשרה מן הלימודים ונקלטה במשרד העבודה והרווחה עם משאבים שמגיעים להם, תקבל העדפה מתקנת.

מנחם וגשל: בדיון הקודם על המפתנים השתתפו שני המשרדים.

מנחם וגשל: ד"ר אבי לוי ואני השתתפנו בדיון הזה, ואמרנו כי הגענו למצב שאנו מסוגלים לשתף פעולה בצורה אופטימלית כדי לתת לבני הנוער הללו את המקסימום.

מנחם וגשל: הבעיות יכולות להיפתרנה לא רק על ידי שינוי המערכות הארגוניות.

מנחם וגשל: חברי הכנסת כל מה שמעניין אותם זה איזשהו מיתוס אשר אומר כי צריך להעביר את הילדים לצד אחד.

מנחם וגשל: כאשר אנו מודיעים כי אנו מסוגלים לשתף פעולה, אומרים לנו כי אנו לא מסוגלים לשתף פעולה.

מנחם וגשל: בעלי המקצוע שיושבים כאן וכל מנהלי בתי הספר, אומרים בפירוש כי נעשית עבודה טובה עם הילדים הללו.

מנחם וגשל: אם כך הבעיה היא בעיה תקציבית בלבד.

חיים אילוז: כל מה שנעשה בשנים האחרונות למען התלמידים בבתי הספר התעשייתיים נעשה במאבק חזק, במלחמות ובבג"ץ, ועל כן אני שמח על הדיון היום, כיוון שגם מהדיון הזה ייצאו דברים טובים.

חיים אילוז: אנו לא מתעסקים בשאלה הפוליטית, אלא רק בטובת הילדים.

חיים אילוז: אנו מבקשים לתת תנאים שווים לתלמידים בבתי הספר התעשייתיים אשר מורשים להיבחן רק ב14- יחידות לימוד, למרות שיכולים להיבחן גם ב21- יחידות בגרות.

חיים אילוז: אנו מבקשים שוויון תקציבים ושוויון הזדמנויות.

זבולון אורלב: אני רוצה להעיר לגבי דבריו של מר וגשל.

זבולון אורלב: דווקא הדיון על המפת"נים מוכיח גבר הפוך.

זבולון אורלב: פנו אלינו מנהלי המפת"נים ואמרו לנו כי הם נופלים בין הכיסאות, כיוון שהם ממונים גם על ידי משרד העבודה והרווחה וגם על ידי משרד החינוך.

זבולון אורלב: הישיבה המשותפת דנה במצבם וביקשה משני המשרדים להקים ועדה משותפת בראשות שני המנכ"לים ולדווח לועדה המשותפת תוך שלושה חודשים מה נעשה לקידום העניין.

זבולון אורלב: כאשר קיימנו ישיבת מעקב לאחר שלושה חודשים, התברר לנו כי הוועדה אינה פועלת וההטבה של 07 לא מתוקנת עדיין.

זבולון אורלב: בעקבות כך החלטנו להעביר את המפת"נים לבעלות אחת.

זבולון אורלב: כך תהיה כתובת אחת שנושאת באחריות.

זבולון אורלב: לפי התרבות הארגונית במדינת ישראל, כאשר שני גופים אחראים לדבר אחד, זה לא מצליח.

זבולון אורלב: אני חושב כי כל הנושא של חבורות הרחוב, למשל, צריך להיות בטיפולו של משרד העבודה והרווחה.

זבולון אורלב: בכל עבודה פרטנית, ולא מוסדית, יש למשרד העבודה והרווחה יתרון גדול מאוד.

נחמה שני: לא יכול להיות שתלמיד אשר לומד במסגרת של שרד העבודה והרווחה טכנאות שיניים ומעוניין להיבחן בבחינות הבגרות, לא יוכל לעשות זאת, לא יוכל לקבל הקלות וזכויות עולים.

אלכס: אני חייב לציין, כי יש לי חבר שנמצא מעט זמן בארץ, והוא מתקשה עם השפה העברית.

אלכס: לא נותנים לאותו תלמיד ציון מגן, ובנוסף הוא מתקשה בשפה העברית.

עמיחי: הבעיה היא עם הסטיגמה שניתנת למערכת החניכות, או למערכת ההכשרה המקצועית.

עמיחי: אם מדינה כמו גרמניה מתברכת ב40%- תלמידים אשר לומדים ארבעה ימים ועובדים יומיים, גם במדינת ישראל זה אפשרי.

זבולון אורלב: ביום שתשלח את הילדים שלך למערכת כזו, תציע את הדגם הזה.

יחיאל לסרי: זו ההנצחה של הפערים החברתיים שאתם מנסים להתעלם ממנה.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: בלי שום קשר למה שיהיה בעתיד, שתי הוועדות תובעות ממשרד החינוך להסדיר לאלתר את כל הזכויות שיש לתלמידים במערכת החינוך לצורך בחינת הבגרות שיחולו לאלתר על התלמידים שלומדים במסגרות פיקוח משרד העבודה והרווחה.

זבולון אורלב: אנו דורשים תגובה לכך תוך 60 יום.

זבולון אורלב: שתי הוועדות שוכנעו כי התלמידים שלומדים במערכת שבפיקוח משרד העבודה והרווחה מקופחים בתקציבים.

זבולון אורלב: הם לא מקבלים את הרמה התקציבית כפי שמקבלים תלמידי מערכת החינוך.

זבולון אורלב: הכפילות של שתי המערכות גורמת לבזבוז כספי ציבור.

זבולון אורלב: אנו דורשים משני המשרדים להגיע לאלתר להסדרים של תקצוב שווה בכל, ועל כך אנו מבקשים דיווח בתוך חודש.

זבולון אורלב: והיה ושתי הוועדות לא תקבלנה דיווח, או תקבלנה דיווח כי הדברים לא הוסדרו ואין עדיין שוויון מלא, הן תיזומנה שינוי בחקיקה כדי להבטיח שבתי הספר לחניכות ובתי הספר התעשייתיים וכל יתר התלמידים אשר לומדים במסגרות המוסדיות של משרד העבודה והרווחה, יעברו לפיקוח ותקצוב של מערכת החינוך, לרבות כל השינויים החקיקתיים המתחייבים מכך.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.