ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 519, 2002-05-28 09:30

יאיר פרץ: מאחר שיש הסכמה של הממשלה, אני מציע שהיועצת המשפטית תקריא בפנינו את הצעת החוק המתוקנת - לאחר מכן נשמע את הסתייגויות המוסד לביטוח לאומי ושל הגורמים הרלוונטיים - ואז נוכל להתייחס, להכניס שינויים נוספים, נצביע ונאפשר להצעת החוק להגיע לקריאה ראשונה.

ג’ודי וסרמן: (א) האמור בסעיף 3 לחוק העיקרי יסומן א' ובמקום הסיפא המתחילה במילה "ובלבד", יבוא: "ובלבד שמתקיימים התנאים הבאים: (1) אשר ייוחס לכל אלה לא יעלה על המקובל בשוק ואולם ככל שקבע שר העבודה שיעור מירבי ותשלום בהתאם להוראות סעיף קטן (ב) לא יעלה על השיעור שקבע השר.

ג’ודי וסרמן: (2) המעביד שחלה עליו החובה לנהל פנקס שכר ולמסור פירוט שכר כאמור בסעיף 24, יציין שווה כסף ואת שוויו.

ג’ודי וסרמן: לפסקה (1) אני מציעה תיקון נוסח.

ג’ודי וסרמן: במקום הסיפא שמתחילה במלים "אולם ככל שקבע השר", לומר "ובלבד שהשווי המיוחס כאמור לא יעלה על שיעור שקבע השר לפי הוראות סעיף קטן (ב).

יאיר פרץ: אם כן, לגבי הסעיף הזה סוכם שאנחנו מסמיכים אתכם כאמור לעיל ומאשרים את הסעיף.

ג'ודי וסרמן: (ב) השר יקבע בתקנות באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת לכלל העובדים והמעבידים או נציגי עובדים ומעבידים את השיעור המירבי המותר לתשלום בשווה כסף, כאמור בסעיף קטן (א), ותנאים לתשלום כאמור, בהתחשב בין היתר: (1) בשווי המקובל בשוק.

ג'ודי וסרמן: (2) בשיעור שכר המינימום כמשמעו בחוק שכר מינימום התשמ"ז1987-.

ג'ודי וסרמן: (3) בניכויים שמותר לנכותם מן השכר לפי כל דין.

ג'ודי וסרמן: השר רשאי לפטור סוגי עובדים או מעבידים מתחולת התקנות כאמור.

ג'ודי וסרמן: 2.

ג'ודי וסרמן: תחילתו של חוק זה, ששה חודשים, מ1- בחודש לאחר פרסומו.

שרון אברהם-וייס: כל הרעיון בהצעת החוק הוא להיטיב את מצבם של המשתכרים בשכר מינימום, אבל לא בטוח שאנחנו משיגים את המטרה הזו.

שרון אברהם-וייס: כרגע כפי שהסעיף מנוסח, יש בו בעיה ואני לא מבינה איך אנחנו מיטיבים את מצבם של המשתכרים שכר מינימום כי בעצם אנחנו מקבעים את המצב הקיים.

יוסף גטניו: אני יודע שהיום למשל – ובדקתי את זה בדרכי לכאן – עובדים, בעיקר ברמות שכר נמוכות, במקומות עבודה מסודרים נהנים מכל מיני דברים כמו סבסוד ארוחות, כמו רכישות של מוצרי מפעל בהנחות והכל הולך דרך התלוש.

יוסף גטניו: אם יסבכו את החיים ויחייבו כל מיני מהלכים מורכבים, זה לא ילך.

יוסף גטניו: אתן לכם עוד דוגמה.

יוסף גטניו: העובד לקח הלוואה.

יוסף גטניו: האם ההלוואה לא צריכה לצאת מגדר העניין הזה?

יוסף גטניו: ההלוואה מוחזרת בשיעורים.

יהונתן דוידוביץ: הבאנו – אם נרצה או לא נרצה להודות בזה בריש גלה – את העובדים הזרים מפני שזו עבודה זולה וזה נתן את הפתרון לאנשים שהזדקקו לעובדים כאלו כשהמשכורת הייתה מינימלית, כזו שיכלו להרשות לעצמם לשלם אותה.

יהונתן דוידוביץ: הנכים מקבלים מהמדינה קצבת שירותים מיוחדים שהיא לעג לרש ועם הקצבה הזו הם צריכים לממן.

יהונתן דוידוביץ: אם תגבילו את הנכים ותחייבו אותם לתת שכר מינימום כפי שאתם מציעים היום ותאפשרו להם לנכות מהשכר רק את אותם 500 שקלים עלובים, אתם הורסים את כל המנגנון.

יהונתן דוידוביץ: תהיה בעיה אם תחליטו פתאום להחיל את התיקון הזה על עובדים זרים מבלי לאפשר למטופל – לנכה או לקשיש – לנכות את ההוצאות הריאליות שאותן מקבל המטפל.

יהונתן דוידוביץ: ההוצאות הריאליות הן לא המצאה אלא הן מהוות חלק מהשכר שלו, חלק מתנאי עבודתו, כי המטפל לא הולך הביתה אחרי שמונה שעות עבודה וצריך לממן מכיסו את הכלכלה, את הלינה וכולי אלא המטופל - כחלק מתנאי העבודה - נותן לו גם תנאי מחייה סבירים וזה חלק מהסכם העבודה אתו.

יאיר פרץ: חבר הכנסת לסרי, מסרתי בשמך שהפקקים בדרך לירושלים מנעו ממך להגיע בזמן.

ג'ודי וסרמן: אחד הפרמטרים שהשר צריך לקחת בחשבון בבואו להתקין תקנות מופיע בפסקה (ב) וזה גם השווי המקובל בשוק של האוכל והדיור וכולי, וגם שכר המינימום.

ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, לגבי אוכלוסייה שמשתכרת שכר מינימום יצטרכו לקחת בחשבון את האוכל לעומת השכר.

ג'ודי וסרמן: כל זה יובא לאישור הוועדה.

ג'ודי וסרמן: כך סוכם בדיון הקודם.

שי סומך: כנראה הייתה אי-הבנה בסיסית כי אוכל ומשקאות זה לא ניכוי אלא זה תשלום שכר עבודה.

יחיאל לסרי: אני עומד על זה שאנשים שמשתכרים שכר מינימום, השכר שיקבלו בסופו של דבר ביד נטו לא יפחת משלושת-רבעי שכר המינימום.

יחיאל לסרי: על זה אין מה לדבר בכלל כי זה קיים כבר היום.

יחיאל לסרי: הכוונה שלי הייתה שלא יפחת משכר המינימום בכלל.

יחיאל לסרי: אם לא מקובל עליכם, אנחנו מתקדמים הלאה ואתם תביאו הצעה אחרת.

שי סומך: דבר שני שאני אומר הוא שאם אתם רוצים באמת שהאוכל והמשקאות ייכנסו לתוך ה25- אחוזים, זה דיון אחר ובממשלה הדבר הזה לא נכון.

נועה וגנר: הכוונה היא לקבוע איזה שהם גבולות הגיוניים, אולי גם בסכומים וגם באחוזים, ולהתחשב בשיעור הניכויים ולקבוע סכומים כוללים.

נועה וגנר: אנחנו לא רוצים כבר עכשיו לקבוע כאן מסמרות בעניין הזה, אבל הכוונה היא כן להתחשב באותה רוח שעלתה בהצעה כפי שעברה בקריאה טרומית.

יחיאל לסרי: לכן אני מבקש שאנחנו ניפגש עוד פעם, לא בישיבת ועדה אלא יחד עם עורך-דין מיכאל אטלן, ונדון בדברים אחד לאחד.

יאיר פרץ: תודה רבה.