ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 482, 2002-03-11 10:00

יאיר פרץ: בוקר טוב.

יאיר פרץ: אני מתכבד להעלות על סדר היום הצעת חוק הקלות לחרש (תיקון – הגדלת מספר השידורים המלווים בכתוביות ובתרגום לשפת סימנים), התשס"ב-2002, של חבר הכנסת מרדכי משעני.

יאיר פרץ: בבקשה, אדוני.

יאיר פרץ: מרדכי משעני: קודם כל אני רוצה לציין שהיום – זה אולי סמלי – הוא יום ההתרמה למען החרש.

יאיר פרץ: אני גם רוצה לברך את אחיה קמארה שיושב איתנו שהוא יושב ראש העמותה "בקול", את זבולון גורני מ"שמע", דליה ברלינסקי ואהרון עיני מאגודת החרשים, שעדיין לא הגיעו אבל הם אמורים להגיע.

יאיר פרץ: החוק עצמו – חוק הקלות לחרש – הוא משנת 1992.

יאיר פרץ: החוק קבע מספר שידורי טלוויזיה שלא יפחתו מכלל השידורים ועוד כללים אחרים.

יאיר פרץ: מאז 1992, למרות התקדמות הטכנולוגיה ,למרות הבטחות, למרות משא ומתן של שלושת הארגונים הגדולים האלה, שום דבר לא התקדם.

יאיר פרץ: כתוצאה מכך, היתה פניה אלי – אני נפגשתי עם שלושת הנציגים של הארגונים הגדולים שמקיפים עשרות אלפים ומאות אלפים.

יאיר פרץ: היום אנחנו מדברים על כמעט חצי מיליון איש כבדי שמיעה, חרשים, שסובלים כתוצאה מכך שבחוק הזה לא נעשו תיקונים.

יאיר פרץ: נפגשתי איתם ואני אומר שוב – ההצעה שלנו שמונחת עכשיו היא בעצם הצעת פשרה ששלושת הארגונים הסכימו עליה והיא באה לתקן את המצב הקיים.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: לאיזה ארגונים אדוני מתכוון?

יאיר פרץ: מרדכי משעני: אני מדבר על ארגון של אגודת החרשים, שבראשו עומדת זו דליה ברלינסקי, ארגון ב"קול" שבראשו עומד מר אחיה קמארה, וארגון "שמע" שבראשו עומד המנכ"ל זבולון גורני, שנמצא כאן.

יאיר פרץ: אלה שלושת הארגונים שמייצגים קרוב לחצי מיליון כבדי שמיעה וחרשים.

יאיר פרץ: הקהילה הזאת היא קהילה גדולה, ואני אומר – דווקא לאור המצב היום, לאור הפיגועים, אני חושב שהתיקון הזה הוא מחוייב המציאות ויש בו צורך גדול מאד משום שבימים כאלה האוכלוסייה הזאת לפעמים נשארת מנותקת מהחדשות.

יאיר פרץ: זה גורם לחרדה, זה גורם לחשש.

יאיר פרץ: החרדה והחשש קיימים אצל כל האוכלוסייה – כולל האוכלוסייה ששומעת ורואה את החדשות – על אחת כמה וכמה אצל אוכלוסייה מסוג כזה שקשה לה לקלוט את החדשות.

יאיר פרץ: כתוצאה מהפגישה אנחנו הצענו את התיקון, שהוא בעצם תיקון פשרה.

יאיר פרץ: התיקון הזה אומר שכל שידורי הטלוויזיה שאינם משודרים בשידור חי יהיו מלווים כתוביות בעברית בשידורים בעברית וכתוביות בערבית בשידורים בערבית.

יאיר פרץ: אנחנו חושבים שגם מבחינה טכנית וגם מבחינת העלות, בסעיף הזה אין שום בעיה, ואנחנו עוברים לסעיף 2 – "כל תוכניות החדשות, לרבות אלה המשודרות בשידור חי, וכן מבזקי חדשות מיוחדים, ילוו בכתוביות בעברית – בשידורים בעברית, וכתוביות בערבית – בשידורים בערבית".

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: האם זה ישים?

יאיר פרץ: מרדכי משעני: ישים בהחלט.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: משדר אדם מהשטח על פיגוע מסוים.

יאיר פרץ: מרדכי משעני: תיכף נשמע את ההסברים, אבל זה ישים.

יאיר פרץ: אנחנו עוברים לפסקה 2.

יאיר פרץ: היום למשל, למעט מהדורת חדשות אחת שהיא בדרך כלל בשעה 23:30, אין שום מהדורת חדשות בשפת סימנים.

יאיר פרץ: ד"ר דוד הרפז: פעם בשבוע.

יאיר פרץ: מרדכי משעני: אמרתי – אחת לשבוע, משום שחוק הקלות לחרש קובע שאחת לשבוע יהיה שידור, אז ערוצי הטלוויזיה לא נותנים זאת במהדורת חדשות מרכזית אלא במהדורת חדשות בשעה 23:30.

יאיר פרץ: את הדבר הזה אנחנו מבקשים לשנות ואנחנו מבקשים שמספר תוכניות חדשות שבועיות לא יפחת משלוש – זה לא הרבה, במקום אחת מדובר על שלוש, כשביניהן לפחות אחת תהיה מהדורת חדשות מרכזית, שילוו בתרגום לשפת סימנים.

יאיר פרץ: זאת דרישה לגיטימית, מוצדקת, ואני חושב שבסעיף הזה, כשאנחנו התכוונו לפשרה, התכוונו בסעיף הזה – היא לא דורשת דבר שהוא בשמיים.

יאיר פרץ: היא בסך הכל אומרת – במקום אחת יהיו שלוש.

יאיר פרץ: שתיים יכולות להיות במהדורת חדשות לא מרכזית, אבל לפחות אחת במהדורת חדשות מרכזית.

יאיר פרץ: האם יש בדרישה כזאת איזשהו יוצא מן הכלל?

יאיר פרץ: הסעיף האחרון שאנחנו מבקשים – גם כאן

יאיר פרץ: אני לא רואה שום בעיה – שכל שידורי הטלוויזיה לגיל הרך ילוו בתרגום לשפת הסימנים.

יאיר פרץ: ילדים בגיל הרך שסובלים – ויש כאלה לא מעט – בעצם מנותקים, הם לא יכולים לראות תוכניות כאלה.

יאיר פרץ: אני חושב שיש לנו בעיה לגבי פסקה 2 – אני אומר אולי - ואני אבקש מהאנשים שיסבירו מבחינה טכנית.

יאיר פרץ: אני לא חושב שיש לנו בעיה בפסקה 3 בכלל, אני לא חושב שיש לנו בעיה בפסקה 1 בכלל.

יאיר פרץ: גם ראיתי וקראתי את ההתנגדות של ערוץ רשת, קשת – אני לא מקבל את ההתנגדות הזאת.

יאיר פרץ: כותבים שם שההתנגדות היא גם טכנית וגם משפטית.

יאיר פרץ: לגבי הטענה המשפטית לא ראיתי שום דבר, לגבי הטכנית אני לא מקבל.

יאיר פרץ: אני חושב שבעולם המתקדם שלנו, באמצעי התקשורת, בהתקדמות התקשורת, בהתקדמות האמצעים הטכניים – אנחנו רואים זאת בערוצים זרים, גם את הכתוביות וגם את שפת הסימנים – ואולי זה איזשהו תירוץ שמקומו לא יכירנו כאן.

יאיר פרץ: אני מאד מבקש להעביר את ההצעה הזאת בקריאה ראשונה, גם אם יש הסתייגויות, ולברר את הדברים לאחר הקריאה הראשונה.

יאיר פרץ: אם אנחנו לא נעביר את זה בקריאה ראשונה, זה יהיה דבר חמור מאד.

יאיר פרץ: תודה.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: תודה רבה.

יאיר פרץ: אנחנו נשמע את הארגונים ולאחר מכן נשמע את הרשתות.

יאיר פרץ: אחיה קמארה: אני מייצג את ארגון "בקול" – ארגון לכבדי השמיעה והמתחרשים.

יאיר פרץ: שמי אחיה קמארה ואני קודם כל רוצה להודות לחבר הכנסת משעני על כך שהוא הסכים לבקשה שלנו להעלות את החוק החשוב הזה.

יאיר פרץ: לאחרונה הייתי בכנס של אנשים עם מוגבלויות באנגליה.

יאיר פרץ: הרבה שנים אני כבר מדבר על הנושא של כתוביות בטלוויזיה, אבל זאת הפעם הראשונה שראיתי מה זה אומר כתוביות בטלוויזיה כל הזמן, וזה פשוט מדהים.

יאיר פרץ: אתה יושב מול הטלוויזיה, אתה לוחץ על כפתור, אתה רואה כתוביות כל הזמן בכל הערוצים, בשידור חי או שלא בשידור חי – חדשות, אפילו בפרסומות יש כתוביות עבור האנשים לקויי השמיעה.

יאיר פרץ: תקפו שם את ישראל בחריפות ואני חייכתי חיוך דבילי ברוב הנאה מכך שאני מצליח לקרוא את מה שכתוב ולהבין את החדשות.

יאיר פרץ: הם עושים את זה בצורה מדהימה.

יאיר פרץ: שאלת לגבי האפשרות הטכנית – זה אפשרי טכנית.

יאיר פרץ: יש אפשרות של כתוביות טלטקסט, יש אפשרות של כתוביות מוסתרות, כל הדברים האלה אפשריים.

יאיר פרץ: מדובר כאן באנשים מיומנים שמקלידים את הדברים במהירות שלא תיאמן, ואם זה אפשרי באנגלית שהיא שפה יותר ארוכה – על אחת כמה וכמה בעברית אפשר להקליד במהירות.

יאיר פרץ: זה לגבי העניין הטכני.

יאיר פרץ: הנושא השני שתמיד מעלים ברשויות השידור השונות הוא שזה "מלכלך את המסך".

יאיר פרץ: בישראל לדעתי הטענה הזאת בכלל לא קבילה.

יאיר פרץ: אנחנו כל כך רגילים לעניין הזה של כתוביות – יש כתוביות ברוב השידורים ממילא כי השידורים בארץ רובם קנויים בחוץ-לארץ – אנשים בארץ רגילים לזה.

יאיר פרץ: אתה שואל בנאדם "שומע" אם היו כתוביות או לא היו כתוביות, הוא כלל לא שם לב שהיו, הוא לא שם לב שהוא נעזר בהם בעצמו.

יאיר פרץ: הרי מדובר לא רק בכך שאנשים כבדי שמיעה נעזרים בכתוביות האלה אלא אנשים שהם עולים חדשים, אנשים שיש להם הפרעות קשב, אנשים שסתם באותו רגע התחשק להם לשתות קפה והם יכולים להציץ ולראות את הכתוביות, וכדומה.

יאיר פרץ: בקשר לטענה של נטל לא סביר שמעלים הרבה פעמים, אני חושב שהנטל הלא סביר הוא עלינו, על אוכלוסיית לקויי השמיעה.

יאיר פרץ: אנחנו צריכים, כמו שאמר חבר הכנסת משעני, לסבול כל יום את העניין שיש כאן אירועים, פיגועים וטרור ומלחמה, ואנחנו מנותקים באופן חלקי או מלא מהאירועים האלה, והנטל הוא עלינו ולא על רשויות השידור.

יאיר פרץ: בכלל, קצת מצחיק העניין הכספי של רשויות השידור, כי בשנים שהם מרוויחים כסף הם לא אומרים בואו נעשה עכשיו כתוביות, הם לא נזכרים פתאום שהם הרוויחו, ובשנים שהם לא מרוויחים הם אומרים שהנטל הוא לא סביר, אז צריך לשים לב לדברים האלה.

יאיר פרץ: יש נקודה נוספת כפי שחבר הכנסת משעני אמר – גודל האוכלוסייה.

יאיר פרץ: מדובר כאן על 10% מהאוכלוסייה שהם אנשים כבדי שמיעה, אנשים שיש להם ירידה מסוימת בשמיעה – כך זה באנגליה, כך זה בארצות הברית וכך זה גם בארץ – רובם מבוגרים.

יאיר פרץ: מדובר על כך שמעל גיל 65, שליש מהאנשים כלומר אחד מכל שלושה אנשים מעל גיל 65 הוא אדם כבד שמיעה.

יאיר פרץ: כמו שאנחנו יודעים, אנשים מבוגרים יושבים הרבה מול הטלוויזיה, זה לפעמים הדבר היחיד שיש להם בחיים, והכתוביות זה מה שמפריד בינם לבין היכולת ליהנות מהטלוויזיה, מהשידורים האלה שמגיעים לכולנו באופן שווה.

יאיר פרץ: הדבר האחרון כמו שמר משעני אמר – כבר ההצעה הזאת היא פשרה.

יאיר פרץ: אם היינו הולכים כפי שקורה בארצות הברית, בבריטניה ובארצות מערביות אחרות, היינו דורשים 100% מהשידורים בכלל, כי אין שום בעיה עם זה מבחינה טכנית ואין בעצם שום סיבה לפשרה הזאת מעבר לכך שמראש אמרנו בואו נלך לקראת הערוצים השונים ונעשה את זה בהדרגה.

יאיר פרץ: עד עכשיו זה היה 25% מהתוכניות המוקלטות, עכשיו אנחנו דורשים לגבי כל התוכניות המוקלטות ושידורים חיים של חדשות, ובעתיד כמובן אנחנו רוצים שזה יהיה כל השידורים ללא יוצא מן הכלל.

יאיר פרץ: תודה.

יאיר פרץ: ד"ר דוד הרפז: שמי דודי הרפז ואני למעשה משני עברי המתרס – אני שומע אבל בתי איננה שומעת.

יאיר פרץ: מעבר לכל הדברים שנאמרו כאן, הייתי רוצה ללכת צעד אחד מעבר, וזה לדעתי חסר בהצעת החוק של חבר הכנסת משעני, שאני מודה לו.

יאיר פרץ: זה עניין שלמדנו כל עוד החוק הקודם היה קיים, וזה הנושא של הסנקציות.

יאיר פרץ: החוק הקודם היה קיים, רשות השידור הממלכתית של מדינת ישראל "צפצפה" עליו בריש גלי ועד שאגודת "בקול" לא הגישה בג"צ, לא ראינו שינוי.

יאיר פרץ: לכן אני חושב שבהחלט יש מקום, לאחר שנגיע להסכמה בדיוק איך לעשות את הדברים, גם להכניס את העניין של הסנקציות, והסנקציות חייבות להיות כלכליות, סנקציות כספיות.

יאיר פרץ: אדם לא צריך לשבת בבית סוהר עבור זה, זו פשוט אולי אחריות אישית – כמו שמוטלת על מנכ"ל בתי הזיקוק שאם יש חריגה בזיהום האויר, הוא מכיסו משלם, כאן לא יוכלו להוריד את זה ממס הכנסה וכו', אלא מי שייקבע בחוק הוא מנהל הערוץ וכו', הוא זה שישלם את הכסף מכיסו, והבקרה על כך תהיה מאד מאד קלה.

יאיר פרץ: זבולון גורני: זבולון גורני, מ"שמע".

יאיר פרץ: אני רוצה לדבר על שתי נקודות.

יאיר פרץ: בחדר הזה לפני עשר שנים אורה נמיר יצאה בפעם הראשונה עם הבשורה שיש התייחסות לחרשים.

יאיר פרץ: בשעתו דובר על כך שנתחיל ב-25% מהתוכניות המוקלטות ואמרו שעם הזמן הכל יתרחב ויילך.

יאיר פרץ: מאז הטכנולוגיה התקדמה, הכל זמין, כל הדברים האלה עומדים לרשות כל הערוצים השונים כדי לאפשר שידור בכתוביות.

יאיר פרץ: אני רוצה להתייחס בעיקר לגבי סעיף 2.

יאיר פרץ: רבותי, קריין החדשות קורא את החדשות מתוך טלפרומפטר.

יאיר פרץ: כפי שהוא רואה את זה, גם אחרים יכולים לראות את זה.

יאיר פרץ: אני מסכים שבשידורים ישירים ממקום זה או אחר אי אפשר יהיה לתרגם, למרות שידידי אומר שזה אפשר.

יאיר פרץ: אני חושב שהגיע הזמן להתייחס לציבור החרשים וכבדי השמיעה ולראות אותם כמי שזכאים להיות נגישים לאוצר בלום של מידע – גם מידע וגם ידיעות מעדכנות במדינה שבה כל שעה מתחולל משהו.

יאיר פרץ: לא ייתכן שאב חרש יצטרך להמתין שבנו הצעיר יגיד לו מה קורה ולא ייתכן שאב חרש שבנו משרת בצבא לא יידע מה קורה עם הבן שלו.

יאיר פרץ: רבותי, זה זמין.

יאיר פרץ: תעשו את השירות הזה למען החרשים.

יאיר פרץ: תודה.

יאיר פרץ: שמואל חיימוביץ': שמואל חיימוביץ', ממונה נגישות ארצי בנציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות מטעם משרד המשפטים.

יאיר פרץ: אנחנו תומכים בהצעת החוק, אנחנו חושבים שהגיע הזמן לתת יותר ממה שנותנים היום וזה דבר אפשרי.

יאיר פרץ: אני מציע שחברי הכנסת ישקלו האם לא מן הראוי ללכת מעבר למה שכתוב כאן

יאיר פרץ: כדי לא לטרוח מחדש בכל פרק זמן להידרש לעוד כמה אחוזים ולעוד כמה פתרונות שכבר היום מסתבר שעובדים בעולם והם חלק אינטגרלי של השירות הציבורי.

יאיר פרץ: דן אורנשטיין: שמי דן אורנשטיין ממשרד המשפטים.

יאיר פרץ: אני אדבר גם על עמדתנו כמשרד המשפטים וגם על עמדת הממשלה.

יאיר פרץ: העמדה שהצגנו בפני ועדת השרים לחקיקה היתה שמצב שבו רוב השידורים במדינת ישראל אינם נגישים לאנשים כבדי שמיעה ולאנשים חרשים, ובמיוחד בימים אלה כל הדיווחים על פיגועים, הוא מצב שאיננו מתיישב עם עקרונות השוויון וכבוד האדם שנקבעו זה מכבר ונקבעו במיוחד בחוק המרכזי לעניין של זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.

יאיר פרץ: לכן, כל הדיבורים על הקלות והטבות הם לא ממן העניין כי אנחנו מדברים על זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות ובמקרה הזה הזכויות של אנשים חרשים ואנשים כבדי שמיעה להשתתף באופן מלא ופעיל – כך אני מצטט מחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות שבית המשפט כבר כינה אותו מעין חוק יסוד לאנשים עם מוגבלות – והחוק הזה מדבר על הזכות של אנשים עם מוגבלויות להשתתף באופן מלא ופעיל בכל תחומי החיים.

יאיר פרץ: העמדה הזאת הוצגה בפני ועדת השרים והיא כעיקרון התקבלה.

יאיר פרץ: הממשלה תומכת בהצעת החוק הזאת ואנחנו כמובן שמחים להגיע לוועדה ולהגיד שהממשלה תומכת בהצעת החוק.

יאיר פרץ: יחד עם זאת, היו בפני הממשלה התגובות שקיבלנו בין בעקיפין ובין דרך המשרדים השונים של המשדרים השונים, ויש טיעונים מטיעונים שונים כפי שכבר הושמעו בקשר לעלויות ולאפשרויות טכניות שהיו בפני הוועדה.

יאיר פרץ: לכן, התנאי לתמיכה של הממשלה – ותמיכה יש כפי שהצגתי – זה שהליכי החקיקה יתואמו עם משרדי הממשלה וזה בעצם אומר יתואמו עם כל הגורמים הנוגעים בדבר.

יאיר פרץ: מה שאנחנו מציעים - ככל שהדבר לא יתאפשר במסגרת ישיבה כזאת של הוועדה ואני יודע שהוועדה מאד עמוסה, במיוחד במושב האחרון – לקיים בתקופת הפגרה ישיבה שבה אנחנו ננסה להגיע להסכמות בין הארגונים שעומדים מאחורי ההצעה הזאת.

יאיר פרץ: אם חבר הכנסת המציע ירצה להשתתף איתנו, אנחנו כמובן נשמח.

יאיר פרץ: הארגונים, משרדי הממשלה וכמובן הגופים המשדרים- ננסה להגיע להסכמות, לאיזושהי תוכנית רב שלבית שגם תדגיש את הדברים החשובים.

יאיר פרץ: לדוגמה – מה שכבר דובר – כל הנושא של דיווחי החירום על פיגועים, זה כמובן צריך לעמוד בראש סדרי העדיפויות, ובכל מקרה עקרונות השוויון לטעמנו מחייבים הגברה משמעותית של כמות השידורים.

יאיר פרץ: תודה.

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:

יאיר פרץ: שידורי הכבלים משדרים מגוון רחב מאד של ערוצים, חלקם שידורים שנקלטים מן האויר, משודרים מחוץ-לארץ ואני מניחה שאין כוונה כאן שכל שידור של ערוץ שנקלט מחוץ-לארץ יתורגם לעברית.

יאיר פרץ: חלקם של השידורים הם שידורים עצמאיים של חברות הכבלים.

יאיר פרץ: אחיה קמארה:     סליחה.

יאיר פרץ: מעברית לעברית, ומערבית לערבית.

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     ובהם יש היום כתוביות בעברית.

יאיר פרץ: לא רק זה, אלא בערוצים רבים שהם ערוצים זרים, בעצה של קרוב ל-20 ערוצים היום, יש כתוביות לעברית במגוון רחב של נושאים: ב"נשיונל ג'יאוגרפיק", ב"אקסל", ב- בי.בי.סי. פריים, יש מגוון רחב של ערוצים שיש בהם כתוביות לעברית בכל שעות השידור.

יאיר פרץ: לכן, אין מקום להשוות מערכת רב-ערוצית בכבלים למערכת אחרת, כך שכאשר כתוב כל שידורי הטלוויזיה לגבי מערכת רב-ערוצית זה לא רלוונטי.

יאיר פרץ: צריך לאפשר למועצה לשידורי כבלים ולווין לעשות כפי שהיא עושה היום ולקבוע כללים, כאשר במסגרת אותם כללים היא גם תבחן באלו ערוצים צריך ליישם את החובה להכניס כתוביות.

יאיר פרץ: נטע דגן:     זה רק מעברית לעברית.

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     כך למשל, לנושא החדשות חברות הכבלים אינן משדרות חדשות ארציות, הן לא מדווחות על פיגועים, הן לא משדרות מבזקי חדשות אלא רק חדשות בענייני האזור.

יאיר פרץ: אין שום סיבה להחיל עליהן חובה לתרגם או להוסיף שפת סימנים בשידורי חדשות בענייני האזור.

יאיר פרץ: גם כאן התחולה צריכה להיות לגבי חדשות ארציות ולא לגבי חדשות בענייני האזור.

יאיר פרץ: דן אורנשטיין:     רק עיקרון השוויון.

יאיר פרץ: זו הסיבה היחידה.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     סליחה.

יאיר פרץ: ומה קורה היום?

יאיר פרץ: על פי החוק הקיים היום, זה לא חל על הכבלים?

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     אני מיד אסביר.

יאיר פרץ: במסגרת הכללים שקבעה המועצה - ובנושא החדשות המקומיות היה ממש לאחרונה תהליך של שימוע ציבורי שעשתה המועצה ונקבע שלגבי כל מהדורת חדשות יומית שמשודרת בנושאי האזור, יהיה שידור חוזר באותו ערב מלווה בשפת הסימנים וחברות הכבלים יעשו את זה, אז אין שום הצדקה להחיל עליהם את החובה הזהה לגבי חדשות ארציות.

יאיר פרץ: ישנם ערוצים שבהם החובה הזאת לא ישימה.

יאיר פרץ: ערוץ ספורט שבו משודרים משחקי ספורט, לא ניתן ללוות אותו בכתוביות.

יאיר פרץ: ניר גרסון:     ניתן, רק זה חסר תכלית.

יאיר פרץ: נטע דגן:     למה זה חסר תכלית?

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     מה את רוצה שיגידו?

יאיר פרץ: שמישהו מטפס על הקיר?

יאיר פרץ: נטע דגן:     אם מראים את זה לשומעים, אפשר להראות את זה גם לחרשים.

יאיר פרץ: אחיה קמארה:     באנגליה עכשיו שידרו את האולימפיאדה.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     אנחנו עכשיו לא נכנסים לוויכוח איפה זה ישים ואיפה זה לא ישים, אנחנו מדברים על הצעת חוק.

יאיר פרץ: החוק קיים, לא המצאנו את החוק.

יאיר פרץ: אנחנו באים לשפר אותו.

יאיר פרץ: כמו שאמר כאן נציג משרד המשפטים, יכול להיות שההתייחסות צריכה להיות בכלל הרבה יותר כוללנית ולא הקלה אלא פשוט זכות שיש לאדם.

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     אני רק מבקשת שתהיה הצעת חוק שאפשר יהיה ליישם אותה ושהיא תאפשר למועצה לשידורי כבלים ולווין, שהיא קובעת כללים לגבי המשטרים האלה, לקבוע את הכללים.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     אם אנחנו נשאיר לה את זה, באמת יהיה טוב מאד.

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     אנחנו מבקשים פשוט לעשות משהו שהוא ישים, זו לא דרישה מוגזמת.

יאיר פרץ: צריך בכל זאת למצוא את האיזון בין מה שאפשר לעשות למען ציבור החרשים לבין מה שניתן ליישם במסגרת מערכת שידורי טלוויזיה.

יאיר פרץ: היום החובה היא 25% מכלל השידורים שהם שידורים בהפקה מקומית, מתוכם 25% צריכים להיות בשידורים באפיק הילדים.

יאיר פרץ: החובה שמוטלת היום בהצעה הזאת היא להגדיל את זה ל- 100%.

יאיר פרץ: אנחנו מבקשים בכל מקרה לא להטיל את החובה הזאת באופן מיידי – לאפשר לחברות להיערך לכך, וכפי שנעשה בחוץ-לארץ לקבוע תחילה מדורגת עם תוכנית מסודרת כי הנטל כאן הוא מאד גדול וצריך להיערך לזה.

יאיר פרץ: במצב של חברות הכבלים היום אולי הם לא יוכלו לשדר בכלל, אז כדאי גם בזה להתחשב.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     חבר הכנסת משעני, זו הצעת חוק מאד חשובה.

יאיר פרץ: אין לי מטרה ואין לי כוונה להעביר אותה לקריאה ראשונה ואז זה יפול מכל מיני סיבות.

יאיר פרץ: המטרה היא לעבד את הצעת החוק ולהביא דבר שניתן ויכול להיות ישים.

יאיר פרץ: לכן, נאמר בצדק שצריך לדעת שגם אם מטילים על הרשתות לשדר דבר, שהם יוכלו לעמוד בכך ונוכל גם לאכוף את זה.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     הם יוכלו.

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     עוד נקודה אחת ששכחתי לציין לגבי הסנקציות.

יאיר פרץ: בחוק הבזק – חוק התקשורת (בזק ושידורים), יש סמכות למועצה לשידורי כבלים להטיל על חברות הכבלים או על חברת הלווין עיצומים כספיים בגין הפרה של הוראות החוק או החלטות של המועצה או כללים של המועצה.

יאיר פרץ: לכן הנושא הזה של הסנקציות מוסדר.

יאיר פרץ: נטע דגן:     זה החוק ההוא, זה לא החוק הזה.

יאיר פרץ: אסתר שטרנבך:     זה רלוונטי גם להפרות בתחום הזה.

יאיר פרץ: נטע דגן:     צריך לקבוע את זה במפורש.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     האם מישהו כאן יכול לציין מה העלות הכספית של המעבר להצעת החוק הזאת?

יאיר פרץ: האם מישהו יכול לדבר על אומדנים כספיים?

יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     חיימון גולדברג, סמנכ"ל התוכניות והשידורים של טלעד 15 שנה.

יאיר פרץ: אני הפקתי גם תוכניות עוד לפני שהיה ערוץ 2, ולפני שאני אציין את המספרים כי הם לחלוטין לא הדבר הכי מהותי, אני רק מבקש דבר אחד - ואני שמח על מה שאמרת, אחיה קמארה, לגבי אנגליה – שלא ניתפס חס וחלילה כאלה שיושבים מהצד הזה של השולחן שרק יהיה להם קשה ורק שלא ניתן להם את התרגום.

יאיר פרץ: חס וחלילה.

יאיר פרץ: טלעד רוצה להתהדר בכך שדווקא היום, ביום ההתרמה, גם בתוכנית הבוקר יש "אייטם" שאתם העברתם של כמה עמותות שאני לא מכיר אותן – אח"א, איגוד חרשים בישראל- יש סרט יפה שאנחנו משדרים היום בצהריים שאתם העברתם, ואלה לא סרטים שהם עתירי רייטינג או מחפשים בהם הכנסות כספיות, כך שזה לא רק שכאשר מרוויחים כסף אפשר להוציא כסף, או כשלא מרוויחים אפשר להוציא פחות.

יאיר פרץ: מדובר כאן בעלויות של מאות אלפי דולרים רק לזכייני ערוץ 2 בשנה, בחישוב מאד פשוט של שעות שידור ולתרגם אותן – המילה תרגום היא לא נכונה – אלא להדפיס את הכתוביות בעברית.

יאיר פרץ: יש היום שתי טכנולוגיות כדי לשדר את הכתוביות לצופה בבית.

יאיר פרץ: יש את הדרך המיושנת שנהוגה עדיין בחלק גדול מהמשדרים היום, וזה פשוט לצרוב על הסרט, כלומר כל מי שרואה את התוכנית – רואה גם את הכתוביות.

יאיר פרץ: אני לא אוהב את מה שאמרת "ללכלך את המסך" כי זה נשמע לא טוב, אבל בוא גם לא ניכחש מזה שזה מפריע לאנשים.

יאיר פרץ: אני לא חושב שזאת סיבה מוצדקת לא לעשות את זה, אבל זה מפריע.

יאיר פרץ: אולי ל- 500,000 זה עוזר, לכמה מיליונים זה מפריע.

יאיר פרץ: אני תכף ארצה במשפט אחד גם להבדיל בין סדרות דרמה לסדרות דוקומנטריות לבין ענייני אקטואליה שבהם יענה איש חברת החדשות, כשאני מתאר לעצמי שהייתם שמחים ורוצים לקבל תגובות הרבה יותר מיידיות.

יאיר פרץ: לא יכול להיות שיש פיגוע ואתם לא יודעים מה קורה.

יאיר פרץ: אבל, אני לא משוכנע שאתה מאד רוצה שסדרה 101 או סדרה משאית תוכל לקרוא.

יאיר פרץ: אני לא משוכנע שאתה רוצה להפריע לאחרים, ויש לכך פתרון – יש פתרון איך הוא יקרא ולא יפריע לאחרים וזו שיטה אחרת של צריבת הכתוביות שאנחנו כבר עושים אותה בטלעד, אלא בשידורים דיגיטליים ולכן זה הרבה יותר מורכב ממה שנשמע כאן כרגע להגיד אנחנו הולכים לפשרה.

יאיר פרץ: מאה אחוז זאת לא פשרה.

יאיר פרץ: אם רוצים ש- 100% משידורי הטלוויזיה במדינת ישראל ילוו בכתוביות צרובות זאת לא פשרה, זה נזק לא רק כלכלי, שיכול להפריע להרבה מאד אחרים.

יאיר פרץ: מה עושים באנגליה?

יאיר פרץ: יש את השיטה שבה משדרים השידורים הדיגיטליים, שבה הצופה בוחר האם הוא רוצה או לא רוצה לראות את הכתוביות.

יאיר פרץ: כבר היום, למי שיש לווין, יודע שהוא יכול לבחור את השפה שבה הוא רוצה לראות את הסרט.

יאיר פרץ: יש גם אחד שלא רוצה לראות את הכתוביות בכלל כי הוא דובר את השפה.

יאיר פרץ: למה הוא לא רוצה לבחור כתוביות?

יאיר פרץ: כי הוא לא רוצה שיפריעו לו.

יאיר פרץ: הוא רוצה לשמוע, ויש כאלה שכן שומעים והם רוצים לשמוע רק את הדרמה, וברגע שאנחנו הולכים לשים להם כתוביות זה יפריע להם.

יאיר פרץ: אז יש היום טכנולוגיות, ולכן הישיבה להערכתי צריכה להיות ביחד עם יועצים מקצועיים איך אפשר לעזור לאנשים לשמוע ולא להפריע לאחרים לא לשמוע, וסליחה רגע שאני מדבר רק על מה שאני קורא סדרות דרמטיות, דוקומנטריות – לא קשור לחדשות, לא קשור לאקטואליה, לא קשור לתגובות מיידיות שמתבקשות מעצם האירועים שקורים באותו רגע.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     מילה אחת על האומדנים הכספיים.

יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     אני יודע שבחישובים שעשינו בתוך טלעד – מדובר על סדרי גודל של מאות אלפי דולרים.

יאיר פרץ: השאלה הגדולה היא כמובן מה יקרה עם חברת החדשות, כי הרי ברור לכל – אנחנו חלק מהבעלים של חברת החדשות.

יאיר פרץ: אני אענה לידידי – אותו טלפרומפטר מפורסם שהקריין קורא מתוכו, הוא לא דבר שאפשר להעביר אותו לצופה.

יאיר פרץ: בחלק גדול מהמקרים לא כתוב שם בדיוק מה הוא אומר ונכנסות גם הערות.

יאיר פרץ: בחלק גדול מהמקרים, חלק מה"אייטמים" מועברים הלאה ולא נכנסים לשידור, כי חסר זמן, כי אין תגובה, אז אי אפשר באופן אוטומטי להעביר.

יאיר פרץ: ההפך – החשש הגדול שלי זה להעביר אינפורמציה לא בדוקה ולהעביר דברים שלא באמת מתרחשים.

יאיר פרץ: מי כמוכם הרי רואה לא פעם ולא פעמיים שפתאום מקבלים הוראה באוזנייה תעשה כך ותעשה אחרת, ודמיין לעצמך שדווקא בכתובית יהיה מה שתוכנן קודם.

יאיר פרץ: יש לכך גם פתרון, אני לא חושב שצריך להגיד לא.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     כשחוק הקלות לחרש חוקק ב-1992, המגמה היתה התחלתית שאתם תכינו את עצמכם לקראת ההמשך.

יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     היום, בשיטת השידור הדיגיטלית, להערכתי יש מקום לעשות איזשהו מפגש יותר מקצועי ולהביא הצעת חוק שמחייבת גם איך לעשות את זה ולא באופן גורף.

יאיר פרץ: אני מעריך שהנזק שעלול לקרות מעצם הריצה המהירה מדי – כי מ-25% ל-100% זו לא פשרה, זו ריצה קצת יותר מדי רחוקה ועלולה לעשות נזקים שאנחנו נקומם – אנחנו כמשדרים ואולי אפילו אתם – נקומם יותר מדי אוכלוסיות שנחייב אותן לעשות דברים שהם לא רוצים בכך כשיש אפשרות אחרת.

יאיר פרץ: אם לא היתה אפשרות אחרת , אני חושב שצריך היה למצוא את הפשרה.

יאיר פרץ: יש היום אפשרות אחרת.

יאיר פרץ: ההשוואה עם חוץ-לארץ היא השוואה רלוונטית וכדאי ללמוד מה קורה שם.

יאיר פרץ: היא לא בדיוק כפי שידידי אמר כאן, כלומר שהכל משודר עם כתוביות.

יאיר פרץ: אנחנו יודעים שבמדינות רבות באירופה, סרטים שמגיעים לא בשפה שדוברת את שפת המקור, כלומר נניח בסרט שמגיע לצרפת או לגרמניה ושהוא מדבר אנגלית, הם לא שמים כתוביות, הם עושים "דבינג", הם מביאים שחקנים שישחקו את התפקיד ויגידו את המלים עוד פעם.

יאיר פרץ: למה הם לא שמים כתוביות?

יאיר פרץ: כי הם לא רוצים מה שנקרא "ללכלך את המסך".

יאיר פרץ: הם לא מעלים על הדעת שסרט שמדבר צרפתית יקבל כתוביות בצרפתית.

יאיר פרץ: הם עושים טכנולוגיות מתוחכמות יותר שהצופה יוכל לבחור אם לראות את זה, אבל הם לא צורבים בסרט או בכל תוכנית דרמה באנגליה.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     מה עשיתם מ- 1992 עד היום?

יאיר פרץ: זבולון גורני:     יש כאן הטעייה של נתון שהוא פשוט לא  מדויק.

יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     עורך-דין ישגב נקדימון, אני מייצג את חברת החדשות של ערוץ 2 ואני מבקש להאיר את עיניכם בכמה היבטים שנוגעים לפסקה (2) של הצעת החוק שנוגעת ספציפית לשידורי חדשות.

יאיר פרץ: חייבים להבין כי מי שלא נמצא בתוך זה, יכול לחשוב שהדברים מתנהלים אחרת, אבל חשוב שתדעו בדיוק איך הדברים מתנהלים.

יאיר פרץ: תוכניות חדשות – במיוחד המהדורה המרכזית, המגזינים הגדולים – הן תוכניות שהמתכונת הסופית שלהן איננה מושלמת עד דקות ספורות לפני מועד השידור והעליה לאויר, דהיינו גם ב- 7:50, גם ב- 7:55, גם ב- 7:59, לפעמים גם באמצע המהדורה עצמה, נכנסים תכנים חדשים לתוך השידור.

יאיר פרץ: כתבים לפעמים מסיימים להכין את הכתבה – בגלל סד הזמן הדוחק שהם נמצאים בו – שניות לפני העלייה לאוויר או תוך כדי שידור המהדורה עצמה.

יאיר פרץ: הטלפרומפטר שכאן הוזכר, הטקסט שקוראים הקריינים המגישים זה גם כן דבר שמתעצב ומשתנה עד לשניות האחרונות ולמגישים יש גם שיקול דעת לשנות את הנוסח תוך כדי שידור בהתאם להתפתחויות החדשותיות.

יאיר פרץ: לכן ברור שאי אפשר להכין מראש תרגום בכתוביות של תוכן מהדורת החדשות, על אחת כמה וכמה כאשר אנחנו מדברים עם משה נוסבאום שמדווח מגילה כשבאותו רגע יורים על גילה, כך שדבר שמתרחש תוך כדי השידור ברור שאי אפשר לתרגם לכתוביות.

יאיר פרץ: מ"מ  היו"ר יאיר פרץ:     ראיתי השבוע ראיון של דן שילון עם אחד הפוליטיקאים ושם הדברים המרכזיים היו מתחת בצורה יפה ולא תופסת את העין.

יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     אדוני היושב ראש, זו בדיוק הנקודה שהתכוונתי להגיע אליה.

יאיר פרץ: כבר כיום, מתוך מודעות לבעיה של אנשים כבדי שמיעה וחרשים, במהדורות החדשות הכותרות מלוות לא בכיתוב בצורה של תרגום אבל בצורה של מה שנקרא בתעשייה שלנו "סטרייפ".

יאיר פרץ: דובר:     ראה CNN.

יאיר פרץ: דובר:     הרבה פחות מה- CNN.

יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     אנחנו לא ערוץ חדשות, רבותי.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     המטרה והמגמה של כל היושבים כאן סביב השולחן היא למצוא דרך על מנת לאפשר לחרשים לראות כתוביות, להקל עליהם כדי שהם יהיו מעורים בכל התכנים – גם בתוכניות, גם בחדשות.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     בתנאי שזה לא יהיה בעוד עשר שנים.

יאיר פרץ: אנחנו מדברים משנת 1992.

יאיר פרץ: מה עשיתם מ- 1992?

יאיר פרץ: הרי יכולתם להתקדם לבד.

יאיר פרץ: זה שכתוב בחוק 25%, יכולתם לבוא ולהגיד – ההפך, אנחנו הולכים על 50%, הנה התקדמה הטכנולוגיה, אנחנו עושים.

יאיר פרץ: יכול להיות שאז לא היה צורך בהצעת החוק.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     חבר הכנסת משעני, מאחר שהנושא הגיע לשולחן הזה, אני מבטיחך דבר אחד – שכאן נעשה את כל המאמצים כבית המחוקקים יחד עם משרדי הממשלה, יחד עם המשדרים, על מנת להביא באופן המהיר ביותר לפתרון הבעיה הנוכחית.

יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     כבר כיום, בלי חיוב חוקי – כי החובה הזאת כיום לא קיימת בחוק – כותרות המהדורה המרכזית מלוות ב"סטרייפים" שנותנים את תמצית הכותרות.

יאיר פרץ: שנית, גם בפיגועים אם תשימו לב, הדיווח מזירת הפיגוע מלווה ב"סטרייפים" שנותנים את תמצית ההתרחשות.

יאיר פרץ: יכול להיות שיש מקום להרחיב זאת אבל מכאן ועד להטיל חובה גורפת שכל המהדורה תתורגם לכתוביות – זה פשוט לא ישים ולא ניתן להיעשות.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     אתה אומר לא ישים.

יאיר פרץ: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     האם לא ניתן מבחינה מקצועית במקביל לאותו קריין חדשות שתשב קלדנית ותקליד?

יאיר פרץ: אחיה קמארה:     בטח שכן, זה מה שסיפרתי קודם.

יאיר פרץ: הייתי עכשיו באנגליה, שם יושבים ומקלידים.

יאיר פרץ: אתם מטעים את הציבור כשאתם אומרים שאין אפשרות לעשות את זה ואתם נתלים בעניין של הטלפרומפטר.

יאיר פרץ: אנחנו מדברים בארצות הברית ובאנגליה, שאלה לא ארצות שצורכות חדשות – יושבים שם שני תמלילנים ומקלידים את כל מה שנאמר.

יאיר פרץ: אני לא שומע ואני לא יכול להגיד אם זה 100% ממה שנאמר, אבל 90% ממה שנאמר ואתה יכול לקרוא בזמן אמת את מה שנאמר, וזה לא עולה הרבה כסף.

יאיר פרץ: מדובר באנשים מיומנים שעושים את זה.

יאיר פרץ: מבחינה טכנית זה אפשרי, עושים את זה בכל העולם.

יאיר פרץ: לגבי הדוברת שדיברה על הספורט, אני מצטער.

יאיר פרץ: כשהייתי באנגליה היתה האולימפיאדה של ה"סולט לייק סיטי", הם תמללו כל מילה בשידור וזה עניין אותי.

יאיר פרץ: אולי אותך לא מעניין ספורט, אבל אותי מעניין ספורט ורציתי לדעת מה קורה באולימפיאדה.

יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     לפני שמעלים טענה, חבל לי שהשימוש בטרמינולוגיה של הטעייה זה השימוש שהחלטת לנקוט בו כי אף אחד לא מטעה כאן.

יאיר פרץ: העובדה היא שהמציאות הבינלאומית היא שאף רשת חדשות בעולם או מהרשתות המרכזיות – כי אני כמובן לא מכיר מה שנעשה בכל הרשתות כולן - ברשתות המרכזיות אין דבר כזה שיש תרגום סימולטני של מהדורה.

יאיר פרץ: אחיה קמארה:     בטח שיש.

יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     סליחה, זה לא תרגום סימולטני.

יאיר פרץ: יש או את השיטה של ה"סטרייפים" שדיברתי עליה או בערוצים מיוחדים באמצעות טלוויזיה דיגיטלית יש לאנשים שיש להם בעיית שמיעה אפשרות לקבל את הטקסט ב- DELAY.

יאיר פרץ: אחיה קמארה:     לא נכון.

יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     מילה אחת לגבי הצעת פתרון.

יאיר פרץ: אנחנו נמצאים במציאות של טלוויזיה רב-ערוצית, כל מי שמחובר ללווין או לכבלים יכול לקבל – על כך כמובן צריכה להתקבל החלטה – לייחד ערוץ נפרד לרשת הרב-ערוצית אליו יסופקו התכנים החדשותיים ושם כל אדם יוכל לקבל את התוכן באיזה תרגום שהוא רוצה לאיזו שפה שהוא רוצה – עם שפת סימנים, עם כתוביות.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     כמה זה יעלה לו?

יאיר פרץ: דובר:     רק חדשות?

יאיר פרץ: ישגב נקדימון:     אני מדבר על החדשות, אבל אפשר לחשוב גם על דברים אחרים.

יאיר פרץ: מדובר על ערוץ נפרד שבו אפשר יהיה לקבל את כל העזרים הללו.

יאיר פרץ: חיימון גולדברג:     אני רוצה להגיב לקריאת ביניים שעלתה כאן לגבי מה עשיתם מ- 1992, אז בבקשה – "תשע בטלעד" שודרה עם כתוביות תוכנית דוברת עברית בנושא תרבות ב-1999.

יאיר פרץ: החרצופים, תוכנית סאטירה,  שודרה עם כתוביות, מסביב לעולם ב-80 יום גם כן שודר.

יאיר פרץ: מר משעני שאל מה עשינו, ולהערכתי כן עשינו.

יאיר פרץ: מרדכי משעני:     עשיתם יותר מ- 25%?

אחיה קמארה: סליחה, החרצופים שודרו עם כתוביות רק בשירים ולא בדיבורים, עם כל הכבוד.

אחיה קמארה: חיימון גולדברג: כיוון שקודם התבטאת בצורה של הטעייה, אני לא אנקוב באותה מילה.

אחיה קמארה: החרצופים שודרו במלואם ואני אביא לך את הקלטת.

אחיה קמארה: מרדכי משעני: אנחנו לא מדברים על הטעיות.

אחיה קמארה: אני לא מתכוון להטעייה.

אחיה קמארה: חיימון גולדברג: אני מבקש מידידי שיושב כאן – אני הרי לא נגדך.

אחיה קמארה: בסעיף האחרון שאף אחד לא שם לב אליו, מדובר כאן על הגיל הרך.

אחיה קמארה: לגבי הגיל הרך זה הרבה יותר מורכב ממה שזה נדמה, למרות שזה סעיף בחוק והוא אחרון.

אחיה קמארה: אנחנו מדברים על הרבה תוכניות שהן רכש, שאנחנו מדבבים אותן.

אחיה קמארה: אנחנו מחוייבים לדיבוב משום שגיל רך לא יודע לקרוא.

אחיה קמארה: גיל רך זה גיל שלוש.

אחיה קמארה: אני לא יודע איזה טעם יש עבור ילדים בגיל שלוש לשים כתוביות על המסך, אלא אולי בדיבוב.

אחיה קמארה: מרדכי משעני: מי מדבר על כתוביות?

אחיה קמארה: ילד בגיל שלוש לא יודע לקרוא.

אחיה קמארה: ניר גרסון: לא.

אחיה קמארה: ההצעה מדברת גם על כתוביות כי היא מדברת על 100% של התוכניות.

אחיה קמארה: אסתר שטרנבך: בניסוח מדובר גם על כתוביות וגם על שפת סימנים.

אחיה קמארה: מרדכי משעני: על מה את מדברת?

אחיה קמארה: כתוב שפת סימנים, אז זה כולל את הגיל הרך?

אחיה קמארה: ניר גרסון: זאת הבעיה, זה הניסוח המשפטי.

אחיה קמארה: מרדכי משעני: על זה אתה תופס אותי?

אחיה קמארה: מ"מ היו"ר יאיר פרץ: חבר הכנסת משעני, אני לא רוצה ליצור שני מחנות שכאילו בעד ונגד.

אחיה קמארה: כל השולחן כאן רוצה למצוא פתרון.

אחיה קמארה: מרדכי משעני: אין בעיה, אני אשתף אתם פעולה.

אחיה קמארה: ניר גרסון: ניר גרסון, אני עורך-דין מייצג את המועצה לשידורי כבלים – לא חברות הכבלים אלא הגוף המפקח על חברות הכבלים.

אחיה קמארה: קודם כל לגבי השאלות מה עשו, איך עושים לבד בלי צורך לשנות את החוק – אני רוצה שהוועדה תדע שבסוף השנה האזרחית הקודמת, בנובמבר-דצמבר שנה אחרונה, בלי קשר להצעת חוק כזאת ועוד לפני שהיא הועלתה על השולחן הזה, המועצה לשידורי כבלים פרסמה שימוע פומבי לקבלת עמדות הציבור – נציגי הארגונים יודעים זאת – מתוך כוונה לתקן את הכללים שחלים על שידורי הכבלים ועל הלווין בנוגע להקלות לחרש.

אחיה קמארה: קיבלנו הרבה עמדות והכוונה בהחלט היא, היתה ועודנה, להעלות את המכסה.

אחיה קמארה: יש מקום לשיפור מהותי בשירות לציבור כבדי השמיעה, אבל הבעיה היא – כשקובעים בהסדר בחוק ראשי הוראות נוקשות, הן מטבע הדברים לא מתאימות לכל סוגי הקהלים, הערוצים, התכנים, שעות השידור והשפות שבהן השידור מועבר.

אחיה קמארה: ממה נפשכם.

אחיה קמארה: חוק הקלות לחרש שחוקק בשנת 1992 נגע לשני ערוצי טלוויזיה בעצם.

אחיה קמארה: חיימון גולדברג: אחד.

אחיה קמארה: בשנת 1992 עוד לא היה ערוץ 2.

אחיה קמארה: הוא עלה בנובמבר 1993.

אחיה קמארה: ניר גרסון: אז הוא נגע רק לטלוויזיה הלימודית והישראלית באותו אפיק.

אחיה קמארה: מדובר כיום בעשרות ערוצים.

אחיה קמארה: יש הוראות – גם בהצעה הזאת וגם בחוק של היום – שלא שייכות.

מרדכי משעני: אבל זה כבר לא הולך לפי הצעת החוק, זה הולך לפי הוראות השר.

מרדכי משעני: ניר גרסון:     	למה הוראות של השר?

מרדכי משעני: יש מועצות ציבוריות שיש להן סמכות לקבוע כללים.

מרדכי משעני: נכון – ואני מודע לכך – שלא כולן פעלו ולא כולן קבעו כללים בכל השנים ולא כולן גם עלו מעבר למינימום שהמחוקק קבע להן.

מרדכי משעני: אחיה קמארה:     	להפך.

מרדכי משעני: אתם קבעתם שהם לא עמדו, בדו"ח השנתי.

מרדכי משעני: ניר גרסון:     	חברות הכבלים כן – לא קבעו – ולגבי אי מילוי חובות העבר חברות הכבלים יצטרכו לכפר על כך וייתכן מאד שגם לעניין הקלות לחרש.

מרדכי משעני: הדברים האלה נבדקים עכשיו והמועצה שוקלת, כתנאי למתן רשיונות לחברות הכבלים, לתבוע מהם גם לכפר ולמלא חובות עבר בתחום הזה.

מרדכי משעני: בכל אופן, אדוני היושב ראש, השורה התחתונה היא שאכן יש מקום לשפר את השירות לציבור הזה.

מרדכי משעני: יש מקום אפילו אולי להעלות את המינימום בחוק, אבל במיוחד במשטר רב-ערוצי עם כל כך הרבה סוגים של קהלים, של תוכניות, של שפות, של קהלי יעד, של נושאי שידור – אי אפשר לעשות עבודה מדוייקת, רצינית, הוגנת ומאוזנת, ששוקלת את כל השיקולים, אם יקבעו את ההסדר בחוק ראשי.

מרדכי משעני: אני מציע, בכל הכבוד, אולי להעלות את המכסה – כפי שהכנסת או הוועדה יראו לנכון – אבל להשאיר את ההסדר המפורט לסמכות המועצה לשידורי כבלים והגופים המקבילים לה, כפי שקיים היום.

מרדכי משעני: דבר אחרון זה לא רק לעניין עודף הסמכות שהחוק יוצר, יש גם דברים בהצעת החוק שלכאורה ניתן לומר שבהם המועצה חסרה סמכות.

מרדכי משעני: צריך להסמיך את המועצה ואת הגופים המקבילים לה בדברים נוספים – אולי לקבוע כתוביות לשפות נוספות.

מרדכי משעני: כיום יש ציבור רוסי גדול מאד בארץ, וערוץ ייעודי בשפה הרוסית עומד לעלות לאוויר.

מרדכי משעני: החוק הזה לא מחייב את המשדר שלו לשדר כתוביות בשפה הרוסית.

מרדכי משעני: יש גם אני מניח ציבור דוברי רוסית שהם כבדי שמיעה.

מרדכי משעני: יש הרבה דברים שצריך לחשוב עליהם.

מרדכי משעני: ליאת בנמלך:     	עורך-דין ליאת בנמלך, הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו.

מרדכי משעני: בדומה למועצת הכבלים, גם הרשות השנייה סבורה שיש מקום לעגן את העניין הזה ואנחנו מודעים לחשיבות הרבה של שיפור המצב בתחום הזה במסגרת כללים שתקבע מועצת הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו.

מרדכי משעני: כבר עכשיו, מועצת הרשות השניה קבעה כללים חדשים שאושרו במועצה, שלמשל קובעים שכותרות החדשות של כל מהדורת חדשות ילוו בתרגום.

מרדכי משעני: לאחר אישור הכללים האלה על ידי המועצה נערך שימוע לארגוני כבדי השמיעה והחרשים ולאחר שמיעת ההערות שלהם עכשיו יש טיוטה חדשה של כללים שמשפרת את המצב עוד יותר והיא טרם אושרה במועצה.

מרדכי משעני: נדמה לי שהתהליך הזה החל עוד לפני הצעת החוק הזאת.

מרדכי משעני: אנחנו לכל הפחות מבקשים שיתנו לנו להשלים את ההליך של הכללים של הרשות השניה- נניח להקפיא את הצעת החוק הזאת לחודשיים.

מרדכי משעני: זבולון גורני:     	בשום פנים ואופן.

מרדכי משעני: ליאת בנמלך:     	אנחנו חושבים שאין כאן מקום להתערבות של המחוקק הראשי כאשר באמת כל גוף יכול ליצור לעצמו את ההסדר שיותר נכון ומתאים לו.

מרדכי משעני: ניר גרסון:     	עובדה שזה נעשה.

מרדכי משעני: ליאת בנמלך:     	ועובדה באמת שזה נעשה, זאת אומרת יש מודעות מאד מאד גבוהה של הגופים המשדרים – והרשות השניה כגוף מפקח.

מרדכי משעני: במקביל לזה ובלי קשר, לגבי הצעת החוק הזאת אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו, אבל אני חושבת שהצעת החוק הזאת היא קצת גורפת – הדרישה ל- 100%, כמה שאולי לא נעים לדבר על כסף כשמדובר על זכויות של אנשים – הדברים עולים כסף, הזכיינים הם גופים מסחריים, מה לעשות.

מרדכי משעני: ד"ר דוד הרפז:     	מה גורף בזכות של אדם ליהנות מהמונופול שזכיתם לו?

מרדכי משעני: זה לא שאני יכול לרוץ לקנות את המוצר בחנות האחרת או של היצרן האחר.

מרדכי משעני: ליאת בנמלך:     	לכן אני אומרת שצריך למצוא איזשהו איזון.

מרדכי משעני: ד"ר דוד הרפז:     	ברגע שאתם מונופול – ואתם מונופול – אז זכותי גם לקבוע שהמונופול יספק לכולם את אותו שירות, בצורה גורפת.

מרדכי משעני: ליאת בנמלך:     	אני לא נגדך, אני אומרת שצריך למצוא פתרון.

מרדכי משעני: הזכיינים הם גופים מסחריים, אי אפשר להתעלם מזה.

מרדכי משעני: אם המדינה רוצה לעזור במימון של העניין הזה, בבקשה.

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     	את עצמך אומרת שצריך.

מרדכי משעני: למה המדינה?

מרדכי משעני: המדינה נתנה לכם זיכיון, נתנה לכם מונופול.

מרדכי משעני: תחזירו למדינה, אז אולי המדינה תעשה את זה.

מרדכי משעני: זבולון גורני:     	אני רוצה להתייחס לטענה שנשמעה כאן ולא היתה התנגדות – הנושא של "ללכלך מסך".

מרדכי משעני: הטענה הזאת הושמעה לפני עשר שנים.

מרדכי משעני: ישראל היא מדינה שהקהל הבוגר בה לא מורגל בדיבוב.

מרדכי משעני: כשאנחנו הולכים לבית קולנוע, אנחנו רגילים לכתוביות.

מרדכי משעני: לכן, הציבור בישראל מאד מעדיף כתוביות.

מרדכי משעני: במחקר שנעשה בארצות-הברית, ילדים שראו תוכניות עם כתוביות, רמת הקריאה ויכולת הבנת הנקרא שלהם עלתה בצורה משמעותית ביותר, כלומר יש לכך גם רווח גדול מאד לציבור הילדים.

מרדכי משעני: לכן, לדבר על "ללכלך מסך" – אתה חוזר עשר שנים אחורה, זו היסטוריה, הכל עובר במחזורים.

מרדכי משעני: ב-1982, בפעם הראשונה היו שתי דקות כתוביות לטובת החרשים.

מרדכי משעני: ב-1992 חוקק חוק ההקלות לחרש.

מרדכי משעני: אני מקווה שבשנת 2002 יהיה 100% כתוביות, זה מגיע לנו בדין.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אין ספק.

מרדכי משעני: יניר פלג:     	עורך-דין יניר פלג, רשות השידור.

מרדכי משעני: בהרבה דברים אני יכול להצטרף לחבריי עורך-דין ניר גרסון ועורך-דין ישגב נקדימון, שדיברו על הבעייתיות של ליווי שידורי חדשות בכתוביות, אבל האדון כאן מביא לנו אינפורמציה שהוא ראה כך בחוץ-לארץ – ואני מאמין לו – והכל ישים.

מרדכי משעני: באמת הטכנולוגיה היום מאד מתקדמת, אבל לכל דבר יש עלות ועל כך צריך לתת את הדעת, כמו שבכל הצעת חוק נותנים את הדעת על מימון הדברים.

מרדכי משעני: אני רוצה לספר שהנושא עלה בדיון בוועד המנהל של רשות השידור, שם קיבלו בברכה את הרעיון שעומד מאחורי החוק, כמובן במספר סימני שאלה של בעיות טכניות ושל בעיות מימוניות.

מרדכי משעני: ממה ששמעתי עד עכשיו, אני חושב שיש כאן באמת בעיה שאני חושב שיש הסכמה כללית סביב השולחן הזה שצריך לקדם אותה, אבל ממה ששמעתי עד עכשיו לפחות מהארגונים, יש איזושהי עמידה על צורת פתרון מסוימת ואין ממה שאני חש מספיק נכונות לבחון אפשרויות פתרון אחרות  - זאת אומרת מכיוונים אחרים, בדרכים אחרות שיהיו יותר ישימות, יותר זולות, ומצד שני לא יפגעו בזכויות שאני חושב שאין חולק שמגיעות לאנשים עם מוגבלויות.

מרדכי משעני: נכון, מגיעות להם זכויות בדין, יש היום הכרה בזכויות של אנשים עם מוגבלויות מכל מיני סוגים וגם לכבדי השמיעה והחרשים מגיעות הזכויות שלהם, אני רק חושב שצריך לעשות את הדברים בצורה יותר סימביוטית, יותר בצורה של לשמור על הצרכים ולא על הזכויות, על האפשרויות, ואפשר למצוא פתרונות אבל לא צריך לעמוד על פתרון מסוים.

מרדכי משעני: יש עוד פתרונות ואני חושב שכדאי לשמוע אותם ולתת עליהם את הדעת.

מרדכי משעני: הדר גורמז:     	הדר גורמז, רכזת חקיקה באגודת החרשים.

מרדכי משעני: אני חושבת שהצורך הבסיסי זה הזכות הבסיסית להבין כל ערוץ.

מרדכי משעני: יש דרמות שאולי לא יעניינו את החרשים, כגון 101, כפי שטענת.

מרדכי משעני: אני חושבת שלכל חרש ולקוי שמיעה יש את הזכות לבחור מה מעניין אותו.

מרדכי משעני: חיימון גולדברג:     	לא טענתי את זה, סליחה.

מרדכי משעני: יש פרוטוקול.

מרדכי משעני: הדר גורמז: 	אמרת להתחיל בחדשות ולאחר מכן לעבור לתוכניות.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	לא.

מרדכי משעני: חיימון גולדברג:     	חס וחלילה.

מרדכי משעני: טוב שהיושב ראש האזין לי כמו שצריך, כי אני מתקומם על כך שאת חושבת שאני יכול לחשוב כך, חס וחלילה.

מרדכי משעני: אני רק רוצה שהוא יראה אותי.

מרדכי משעני: אם את לא מבינה שכל משאת נפשי היא שכולם יראו אותי – כבדי השמיעה, המוגבלים, כולם – זו משימתי בחיים.

מרדכי משעני: אני אבוא להגיד שאני לא רוצה שהם יראו את זה?

מרדכי משעני: על מה את מדברת?

מרדכי משעני: הדר גורמז:     	אני רוצה להתייחס לנושא הפיגועים.

מרדכי משעני: ביום שבת ישבתי מול הטלוויזיה, הנמכתי את הקול ובמשך שעה שלמה ניסיתי לקרוא את הכותרות העיקריות, ולא הצלחתי להבין דבר.

מרדכי משעני: למזלי הרב, יכולתי לאחר שעה להגביר את הקול ולהתעדכן במה שקורה כי אם הייתי צריכה להסתמך על העדכונים העיקריים – הרבה לא הייתי מסיקה מכך, שלא לדבר כמובן על תרגום בשפת סימנים.

מרדכי משעני: לצערנו הרב, יש הרבה חרשים מבוגרים שלא יודעים לקרוא, וחשוב באמת את הדברים העיקריים  להוסיף בשפת סימנים.

מרדכי משעני: נטע דגן:     	נטע דגן, ארגון בזכות.

מרדכי משעני: אני מבקשת לחזור על דברים שאמר עורך-דין אורנשטיין בתחילת הישיבה.

מרדכי משעני: אנחנו לא מדברים על חסדים, אנחנו לא מדברים על הטבות, אנחנו לא מדברים על בואו נעשה טובה  ונעלה קצת את המכסה.

מרדכי משעני: אנחנו מדברים על שוויון זכויות, ושוויון זכויות זה שאדם עם מוגבלות יוכל לבחור שידורים כמו כל אדם אחר.

מרדכי משעני: בהזדמנות זו אולי כדאי לשנות גם את השם של החוק – חוק הקלות.

מרדכי משעני: זה לא הקלות, זה לא רק חרשים, זה ציבור הרבה יותר גדול, אולי הגיע הזמן לשנות את השם לשוויון זכויות, התאמות בשידורים, אולי זה גם יעביר איזשהו מסר למשדרים.

מרדכי משעני: הערה נוספת – חברי מדברים על כך שאין צורך בהתערבות של המחוקק הראשי כי היום מתקינים כללים חדשים.

מרדכי משעני: הטיוטה שאני ראיתי של הכללים – ואני מניחה שזו הטיוטה האחרונה- דיברה על אותם 25% שידורים שנקבעו לפני עשר שנים, אז יש צורך דחוף בהתערבות של המחוקק הראשי.

מרדכי משעני: אחיה קמארה:     	אני רוצה להגיד שבמשך כל השנים שהזכות היתה בידי הגופים המשדרים השונים להחליט איזה תוכניות ילוו בכתוביות, לוו בכתוביות תוכניות נידחות שאפילו מנהלי הטלוויזיה לא שמעו מעולם את השם שלהן – בשעה 4:00 בבוקר ציפו מכולנו לשבת מול הטלוויזיה ולראות איזושהי תכנית נידחת מלווה בכתוביות, ולכן אין שום סיבה להשאיר בידי המועצות השונות להחליט איזה תוכניות ילוו בכתוביות ואיזה לא.

מרדכי משעני: שנית – אנחנו כן כבר התפשרנו כאן, כי ה- 100% מדבר רק על תוכניות מוקלטות.

מרדכי משעני: לא על כל התוכניות בשידור חי, אלא רק החדשות וזו כבר פשרה כואבת מבחינתנו.

מרדכי משעני: ביחס להערה שעלתה כאן על כך שיש הרבה תוכניות שמיובאות מחוץ-לארץ – זה נכון, ועדיין עם כל זה שאני מומחה גדול ב"סיינפלד", אני רוצה גם לדעת מה קורה בתוכניות בידור בישראל.

מרדכי משעני: אסתר שטרנבך:     	אתה רוצה שנתרגם שידורים של ערוצים בערבית?

מרדכי משעני: אתה רוצה שנתרגם את הערוצים של גורמי השידור ממדינות ערב?

מרדכי משעני: אחיה קמארה:     	לא.

מרדכי משעני: אני רוצה תוכניות בעברית שמופקות בארץ ותוכניות בערבית שמופקות בארץ.

מרדכי משעני: אסתר שטרנבך:     	זה לא כתוב כך.

מרדכי משעני: אחיה קמארה:     	בקשר לפתרון הטכנולוגי שאדוני מרשות השידור הזכיר – אנחנו כאן לא הבענו שום התנגדות לשום פתרון טכנולוגי כל עוד הפתרון הזה יהיה ישים לכל האוכלוסייה.

מרדכי משעני: הפתרון של הכתוביות המוסתרות כרגע הוא רק למי שיש לו חיבור לכבלים וללווין, לא לאחרים, והוא צריך עבור זה לשלם כסף.

מרדכי משעני: הפתרון של הטלטקסט – 99% מהטלוויזיות בישראל אין להן פענח לעברית, אז למי זה בדיוק יעזור?

מרדכי משעני: לכן כרגע, הפתרון שאנחנו רואים הוא כתוביות רגילות, וכמו שאמר מר גורני – בישראל רוב האוכלוסייה רגילה לכתוביות, אי אפשר להקיש ממה שקורה באנגליה ובארצות-הברית.

מרדכי משעני: אם אתם תבואו לפתרון שאפשר עם כתוביות מוסתרות אבל שכל אדם בישראל יוכל לראות אותן – ולא רק אלה שמשלמים כסף לכבלים וללויון – בסדר, אבל זה צריך להיות לכולם ושוויוני.

מרדכי משעני: אני חושב שבאמת לא מבינים כאן שאנחנו רוצים להיות חלק מהתרבות הזאת, אנחנו רוצים לדעת כל מה שקורה ולא שיתנו לנו כתוביות תמצית.

מרדכי משעני: אני לא רוצה שיהיה כתוב שעתיים נהרגו עשרה אנשים בירושלים, אני רוצה לדעת בדיוק מה קרה שם.

מרדכי משעני: אני רוצה לדעת הכל, וזה אפשרי טכנית, וסליחה אדוני – השידורים המרכזיים באנגליה, שזה SKY  וה- BBC, מלווים כל הזמן בחדשות בכתוביות.

מרדכי משעני: אני ראיתי את זה עכשיו, אם לא הייתי רואה את זה היית יכול להגיד לי אחרת, אבל לשמחתי הייתי עכשיו באנגליה וראיתי את זה, והם עושים את זה בצורה מדהימה ומר אורנשטיין שנמצא כאן יכול להעיד כי גם הוא היה שם.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	תודה רבה.

מרדכי משעני: ברשותכם, אני רוצה לסכם.

מרדכי משעני: אין לי ספק שכל היושבים כאן רוצים בדבר אחד ויחיד וזה לתת לחרשים וכבדי השמיעה יותר אפשרויות שוויוניות – לא מתוך חסד ואף אחד לא עושה טובה לאף אחד.

מרדכי משעני: אלה אזרחים שמשלמים את האגרה כדת וכדין והם שווי זכויות במדינה ומגיע להם בזכות ולא בחסד.

מרדכי משעני: בזמן הקצר שמעתי לאט והבנתי מהר את המורכבות של הנושא.

מרדכי משעני: מטרתנו כאן כמחוקקים באמת להביא את הנושא למיצוי מרבי  - גם מבחינה מקצועית, גם מבחינת העלות.

מרדכי משעני: שמענו כאן את נציגי הרשתות ואת נציגי הארגונים, שמענו את המציעים, את משרד המשפטים ואת כל המכלול.

מרדכי משעני: הנושא הוא מורכב ולא פשוט, ואני אומר לך חבר הכנסת משעני – קל יותר להגיד בואו נעלה את זה לקריאה ראשונה, זה יבוא אחרי הפגרה ואז זה יפול בין השורות.

מרדכי משעני: המטרה כאן היא באמת להביא לשיפור משמעותי בתחום הזה.

מרדכי משעני: אילן גילאון:     	אדוני היושב ראש, בדיוק בגלל זה נועדה הקריאה הטרומית.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	מאחר שאנחנו יוצאים לפגרה וזה לא יבוא בקריאה ראשונה השבוע עד יום רביעי...

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     	אבל זה יוכן לפחות.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אני מציע שמשרד המשפטים, יחד עם הרשתות המשדרות ועם ארגוני החרשים, עם הארגונים המפקחים על השידור, כל הגורמים – יקיימו דיונים אינטנסיביים.

מרדכי משעני: במהלך הפגרה הוועדה מתחייבת להביא לדיון נוסף הצעה מגובשת, מתוכננת וישימה, ועם פתיחת המושב זה יבוא לקריאה ראשונה.

מרדכי משעני: האם זה מקובל על אדוני?

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     	לא.

מרדכי משעני: ראשית, אני רוצה לשמוע מה דעתו של חברי.

מרדכי משעני: עם כל הכבוד, אני חושב כמוך, יושב ראש הוועדה, שבאמת למרות ההסתייגויות, כולם חושבים שתיקון צריך להיות, אז יכול להיות שהתיקון יהיה 100% או 90%, יכול להיות שזה יהיה בצורה זו או אחרת – זה ברור לכולם, עם כל ההסתייגויות.

מרדכי משעני: כיוון שאני חושב שבעצם הסיפור הזה נמשך משנת 1992 עד היום – ואלמלא הצעת החוק זה בכלל לא היה עולה, למרות מה שאמרתם על הכללים, אני לא מקבל את זה משום שיכולתם לעשות את זה – אני חושש מאד ולכן אני עומד על כך שתהיה הצבעה.

מרדכי משעני: אני חושש מאד שכל דחייה בעניין הזה תביא לדיונים ודיונים.

מרדכי משעני: זאת בסך הכל הצעה בקריאה ראשונה, הרי לממשלה אין קריאה טרומית בכלל.

מרדכי משעני: אנחנו נעביר את זה בקריאה ראשונה ואני אומר שוב – גם לא שאלתי, אבל אפשר לשאול את ראשי הארגונים – אני, מבחינתי כמציע, מתחייב לשבת עם כל הגורמים, לא להעביר את זה לקריאה שנייה ושלישית אלא לאחר שישבנו, ליבנו את הבעיה ועשינו מה שצריך ומה שאפשר, אבל להעביר את זה בקריאה ראשונה זו חובה עלינו.

מרדכי משעני: היום זה יום ההתרמה.

מרדכי משעני: זו המתנה שאנחנו ניתן להם, אנחנו חייבים את זה.

מרדכי משעני: אני לא מוכן בשום פנים ואופן, כמציע, לדחות זאת שוב.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	חבר הכנסת משעני, אני אומר לך, כיושב ראש הוועדה, בצורה חד-משמעית שאינה משתמעת לשתי פנים שזה יבוא לקריאה ראשונה בתחילת המושב.

מרדכי משעני: אני רוצה למצות את הדיון, יש כאן נכונות.

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     	מרגע שהוועדה תעביר את זה, יעברו עוד חמישה חודשים עד שהם יכינו את זה לקריאה ראשונה.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	לא, אני מדבר על הפגרה.

מרדכי משעני: אני מטיל על משרד המשפטים.

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     	זה לוקח לפחות שלושה חודשים עד שהם מכינים הצעה.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     	אדוני לא הבין אותי.

מרדכי משעני: אני לא הולך להעביר את ההצעה הזאת להצעה ממשלתית.

מרדכי משעני: ההצעה היא הצעה שלך.

מרדכי משעני: משרד המשפטים בצד המקצועי יעבד את זה במהלך הפגרה, ובמהלך הפגרה נקיים עוד דיון ואני אביא זאת לדיון בוועדה.

מרדכי משעני: למה לא למצות את המהלך?

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     	את המהלך יש לנו המון זמן למצות גם אחרי.

מרדכי משעני: בינתיים שהם יכינו את זה.

מרדכי משעני: אחיה קמארה:     	למה לא להעביר את זה לקריאה ראשונה ואז לעשות את המיצוי?

מרדכי משעני: מרדכי משעני: 	 	זה לא אותו דבר, יש הבדל עצום.

מרדכי משעני: אילן גילאון:     	אני קודם כל מתנצל שהגעתי באיחור ולא שמעתי את הנימוקים המקצועיים, שהם בוודאי חשובים.

מרדכי משעני: אני קצת מתפלא עליך, אדוני היושב ראש – הרי אתה, מבחינתך כיושב ראש הוועדה, אמור להיות מעונין להביא כל חוק לקריאה ראשונה משום שהמעמד של חוק בקריאה ראשונה- עוד בצוק העתים כאשר אתה יודע שהממשלה אולי בספק, אנחנו לא יודעים מה יקרה – מדוע לא לעגן את זה.

מרדכי משעני: אני מבטיח לך ואתה יודע שאמונה הוועדה הזאת לא להוציא כאן חוקים שהציבור לא יכול לעמוד בהם, גזירות שהציבור לא יכול לעמוד בהן – הציבור או הגורמים המקצועיים.

מרדכי משעני: לכן, בסופו של דבר, בדרך האורתופדית האיטית שלנו אנחנו נביא את החוק לכדי כך שגם נוכל לקיים אותו.

מרדכי משעני: אני מציע שנביא את העניין לקריאה ראשונה, קודם כל נעגן את החוק במצב של קריאה ראשונה שיש לו רציפות, כי אם אין קריאה ראשונה, עלול מחר לקרות כל דבר ואז כל התהליך צריך להתחיל מחדש.

מרדכי משעני: כל התיקונים האלה הם אפשריים, כל מה שנאמר כאן שלא שמעתי – אפשרי לעשותו לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מרדכי משעני: בואו נעביר את זה לקריאה ראשונה גם משום שהיום זהו היום המיוחד לגבי האנשים כבדי השמיעה.

מרדכי משעני: כל חוק שמחוקק על רקע של פער כל כך גדול בין היוזמות שלא התקיימו לבין הצרכים של אנשים, לפעמים הוא מגיע לרמות קיצוניות מאד שהן לא ישימות.

מרדכי משעני: לכן כאן אנחנו יושבים ומשפצים ומתקנים את זה.

מרדכי משעני: אני מבקש ממך – תן לחוק הזה לעבור בקריאה ראשונה היום, ואת כל מה שאמרת לעשות, תעשה אחרי הקריאה הראשונה.

מרדכי משעני: אם זה יפול חס וחלילה, אם הפרלמנט יתפזר או אינני יודע מה יקרה – לפחות זה יהיה מעוגן במצב של רציפות שכל חבר כנסת אחר או חבר כנסת משעני יוכלו להמשיך את זה.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     חבר הכנסת גילאון, אילו הייתי יודע שזה יבוא בשבוע זה, בסיום מושב החורף, הייתי מסכים איתך במאת האחוזים ואני האחרון שאתנגד לדבר כזה.

מרדכי משעני: אדוני לא השתתף בכל מהלך הדיון.

מרדכי משעני: שמענו כאן דברים ברמה המקצועית.

מרדכי משעני: יש נכונות מצד כל היושבים כאן להביא את הנושא להצעה מגובשת וטובה שתוכל לבוא בתחילת המושב – אני מתחייב – זה למעשה אותו לוח זמנים.

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     זה לא נכון.

מרדכי משעני: אנחנו שולחים את זה רק להכנה לקריאה ראשונה.

מרדכי משעני: אנחנו בוועדה מצביעים להכנה, זה עוד לא עולה במליאה.

מרדכי משעני: ג'ודי וסרמן:     מה שאתה מצביע זה מה שעולה לקריאה ראשונה.

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     בסדר, אבל זה לא יעלה היום.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     חבר הכנסת משעני, מטרתי ומטרת כל היושבים כאן להביא הצעה.

מרדכי משעני: אני מתחייב כאן, כיושב ראש הוועדה, עם תחילת המושב להביא את זה לקריאה ראשונה ולתת היום אפשרות לאנשי המקצוע לעשות עבודה אינטנסיבית, מקצועית, ולהביא דבר מוגמר.

מרדכי משעני: למה לנו להתבשל ולמשוך את החוק?

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     כי אני לא מאמין בזה.

מרדכי משעני: מ"מ היו"ר יאיר פרץ:     אז אתה לא מאמין בעבודת הכנסת.

מרדכי משעני: מרדכי משעני:     מאמין, אבל לא מאמין בעבודה של המקצוענים.

מרדכי משעני: תמר גוז'נס'קי:

מרדכי משעני: אני מבינה שאנחנו דנים על הנוסח שאדוני הציע, חבר הכנסת משעני.

מרדכי משעני: שהעברנו בקריאה טרומית.

תמר גוז'נסקי: כי המשרדים הנוגעים בדבר וכל הגורמים הנוגעים בדבר לא עבדו, לא הכינו שיעורי בית ולא באו עם טקסטים, אז למי יש לך טענות?

תמר גוז'נסקי: לחבר הכנסת משעני?

תמר גוז'נסקי: אני מספרת לך את זה כדי לומר שככה עובדים – בצוק העתים, בלחץ הנסיבות, בגלל שיש להם הרבה עבודה, אף אחד לא עושה זאת מרוע לב.

תמר גוז'נסקי: לכן, הבעיה היא לא כל כך פשוטה כפי שאדוני אומר.

תמר גוז'נסקי: אנחנו רוצים לתת למשרד המשפטים וליתר המשרדים שרוצים – בבקשה,שיעבדו, אבל העבודה העיקרית ממילא נעשית – לדאבוני, אבל זה בתוקף הפרקטיקה – בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה.

דוברים: יש.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה לומר שאין לנו חילוקי דעות עקרוניים בין חברי הכנסת – תיקנתי את עצמי.

תמר גוז'נסקי: חברי הכנסת משוכנעים שזה המהלך הנכון.

תמר גוז'נסקי: אם ירצה מישהו לשנות בין קריאה ראשונה לשנייה, כל שינוי יקודם בברכה ובלבד שאנחנו נסכים לו, אבל מהלך העניינים הוא לא כל כך פשוט כפי שאדוני תיאר.

דן אורנשטיין: דבר אחד שאני חייב לומר לעניין המיקרופון שאני אוחז בו.

דן אורנשטיין: אנחנו כל הזמן בדיון הזה מדברים על נגישות ולא יכול להיות מצב שמר אחיה קמארה, מנכ"ל ארגון "בקול" הוא זה שצריך להעביר את המיקרופון.

דן אורנשטיין: הכנסת צריכה להנגיש את דיוניה לאנשים עם מוגבלויות שונות.

תמר גוז'נסקי: בהחלט.

שירלי אברמי: אני רוצה להגיב על כך.

שירלי אברמי: בעקבות דיונים קודמים שנערכו בוועדה נעשתה פניה של יושב ראש הוועדה ליושב ראש הכנסת להנגיש את כל דיוני הכנסת לחרשים, ובשלב ראשון לדיוני ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

שירלי אברמי: בכל מקרה, יש כאן מתורגמן לשפת חרשים שמוכן לקריאה.

שירלי אברמי: לא הגיעו אנשים שצריכים תרגום לשפת סימנים, אבל הוא בהחלט נמצא כאן בדיון.

דן אורנשטיין: סליחה, גברתי, אני לא דיברתי על כך.

דן אורנשטיין: דיברתי על כך שכאשר יש כאן אמצעי נגישות, זו חובה של החברה כולה להנגיש את כל שירותיה לאנשים עם מוגבלויות.

תמר גוז'נסקי: אפשר להזמין סדרן שיעביר את זה ממקום למקום, לזה הוא מתכוון והוא צודק.

דן אורנשטיין: שנית, אני לא יכול לומר שאין לי הרבה הבנה למה שאומרים חברי הכנסת, גם כמי שמקדם זכויות של אנשים עם מוגבלות משך שנים רבות.

דן אורנשטיין: יש לי כאן מגבלה – אני אהיה כן עם חברי הכנסת.

דן אורנשטיין: באנו לוועדת השרים, זה לא היה כל כך פשוט, קיבלנו את התמיכה ובתנאי שכל שלב יתואם.

תמר גוז'נסקי: זה עניינו של חבר הכנסת משעני.

מרדכי משעני: אני אמרתי שאני מוכן.

דן אורנשטיין: זה עניין של החלטה של ועדת שרים.

תמר גוז'נסקי: זה ההבדל בין חודש מרץ ועד סוף אפריל, שלמשרד המשפטים יהיה זמן לעבוד, או שלא יעבוד.

יאיר פרץ: שאלה אם אתה יכול להתחייב היום שזה יבוא בתחילת המושב.

תמר גוז'נסקי: איך?

תמר גוז'נסקי: השאלה מתי הם יקבלו את זה.

תמר גוז'נסקי: אם אתה מקיים בתחילת אפריל את הישיבה, אז באפריל זה לא יהיה.

דן אורנשטיין: אני צריך להיות כן עם הוועדה.

דן אורנשטיין: חברת הכנסת גוז'נסקי העלתה את הנושא של נוסחים- אני לא אחראי על זה.

תמר גוז'נסקי: הוא לא אחראי לזה, אבל הניסיון שלנו מלמד אותנו.

דן אורנשטיין: אני עובד הרבה עם גב' נגה ענתבי, אני יודע שהיא עובדת מאד קשה.

יאיר פרץ: אני מתנה את זה – אם לא יגיעו לסיכום.

יאיר פרץ: ..

תמר גוז'נסקי: אבל אין לך נוסח לקריאה ראשונה, הם צריכים לאשר נוסח לקריאה ראשונה.

תמר גוז'נסקי: יש לי רשימת חוקים שממתינים.

מרדכי משעני: יש לי חוק שאני העברתי לפני שלושה חודשים בוועדת חוקה, זה לא הגיע חזרה.

יאיר פרץ: לא יהיה שינוי.

מרדכי משעני: אבל יש בקריאה שנייה ושלישית שינויים.

תמר גוז'נסקי: הנה בוועדה הזאת נושא דמי מחלה של הורה יחיד – איפה תקוע החוק הזה שלושה חודשים?

תמר גוז'נסקי: אני מחכה שלושה חודשים כדי לקבל את הנוסח.

מרדכי משעני: אני מוכן להתחייב – תגידו לי אם אתם מסכימים – שאנחנו עד לקריאה השנייה והשלישית נתאם את הדברים.

תמר גוז'נסקי: אתם יכולים מיד להתחיל לתאם.

מרדכי משעני: אנחנו נתחיל את זה מיד.

חיימון גולדברג: צר לי ש- 50% מחברי הכנסת שלא נכחו בדיון הקודם, לא הקשיבו לצד המקצועי שהעלינו, שהוא לא רק דיבר על עניין כמותי.

יאיר פרץ: החוק מורכב מאד, זו הבעיה.

מרדכי משעני: הוא לא מורכב בכלל.

תמר גוז'נסקי: אם משרד המשפטים מחזיק שלושה חודשים חוק של שורה אחת, על מה אנחנו מדברים.

מרדכי משעני: החוק הזה קיים כמות שהוא, אז נניח במקום 100% זה יהיה 75%.

מרדכי משעני: הרי למה אתם אומרים שהוא מורכב?

מרדכי משעני: הוא קיים.

אסתר שטרנבך: 75% ממה?

מרדכי משעני: אנחנו לא באנו ועשינו חוק חדש.

חיימון גולדברג: כיוון ש- 50% מחברי הכנסת שהגיעו מאוחר מדי לא שמעו את הטיעונים המקצועיים – כרגע יש לכאורה תחושה שהוויכוח הוא בין 25% ל- 100% ובסוף נסגור עניין.

חיימון גולדברג: על זה לא היינו מתווכחים.

אחיה קמארה: למה לא לעשות את זה אחרי הקריאה הראשונה?

חיימון גולדברג: אנחנו לא מתחילים את הדיון מהתחלה.

חיימון גולדברג: אני רק מסכם ואומר – כפי שהחוק נמצא כרגע, הוא לא נותן מענה להרבה מאד דברים מקצועיים עקרוניים.

תמר גוז'נסקי: בסדר, אז אנחנו נשב ונדבר על זה.

חיימון גולדברג: אני אומר שיש כאן עניינים מקצועיים שיש לדון בהם לטענתנו לא רק ברמה הכמותית אלא ברמה העקרונית כיצד זה יבוא לידי ביטוי – וזה לא רק 25% או 100%.

מרדכי משעני: למה לא עשית את זה בין הקריאה הטרומית עד היום?

מרדכי משעני: ידעתם את זה.

חיימון גולדברג: אני לא חבר כנסת.

תמר גוז'נסקי: יכולת לשלוח מכתב.

חיימון גולדברג: חברת הכנסת גוז'נסקי, אנחנו לא נגד כל מה שאתם מציעים, אנחנו רק רוצים לעשות את זה בצורה המקצועית.

תמר גוז'נסקי: תן לנו להחליט על פרוצדורות כפי שהניסיון שלנו מלמד אותנו.

חיימון גולדברג: סליחה שאני מפריע.

חיימון גולדברג: אני רק מבקש לסיים כיוון שאני זומנתי להשמיע את קולי בישיבה.

חיימון גולדברג: אני אסיים בכך שאני חושב שההצעה כפי שהיא היום לא מביאה לידי ביטוי את הצדדים המקצועיים הטכנולוגיים שיכולים לפתור את המצב השידורי כך שכבדי השמיעה יוכלו לראות, לקרוא את מה שנאמר.

חיימון גולדברג: תודה רבה.

אילן גילאון: זו באמת מהומה על לא מאומה.

אילן גילאון: קודם כל, הצדדים המקצועיים חשובים.

אילן גילאון: העובדה שאנחנו לא האזנו זה לא מעלה ולא מוריד מבחינת מעמדו של החוק.

חיימון גולדברג: בשביל מה זומנו?

אילן גילאון: כל מה שאנחנו מדברים כרגע, כל מה שמבקשים כאן לעשות – אנחנו לא נעשה כאן משהו שהוא בלתי אפשרי.

אילן גילאון: אפשר לעשות את זה אחרי שנקבע את המעמד של החוק הזה בקריאה ראשונה.

אילן גילאון: ההבדל בין קריאה ראשונה לבין מצב אחר, למצב שכנסת יכולה להתפזר תוך חודשיים, הוא הבדל מאד מהותי.

אילן גילאון: גם אתה בעצמך אומר וגם מי שטוען אומר, שצריך לעשות תיקון בעניין.

אילן גילאון: החוק הרי כבר קיים, הוא עבר בקריאה טרומית, זאת אומרת עקרונו של החוק, הצהרת החוק עברה.

אילן גילאון: כרגע צריך להביא אותה לכלל מימוש.

אילן גילאון: מה ההתעקשות הזאת?

אילן גילאון: אנחנו כולנו מסכימים.

יאיר פרץ: חבר הכנסת אילן גילאון, הרי אתה יודע כמה עיבודים עברה הצעת החוק שלך – הצעת חוק שוויון זכויות – בין הקריאה הטרומית לקריאה הראשונה.

אילן גילאון: אני התעקשתי על כך שהיא תהיה בקריאה ראשונה ומאז יש לי זמן – אני יושב ושומע את כולם, ומתקנים ומתקנים, כי אחרת מחר יכולה הכנסת להתפזר.

יאיר פרץ: אני מתכוון להגביל זאת בלוח זמנים.

קריאות: - - -

יאיר פרץ: המטרה של כולנו היא מטרה אחת.

יאיר פרץ: אני לא רוצה להיכנס לעניין של נושא חדש.

יאיר פרץ: שמענו כאן דברים וחבל שלא הייתם בתחילת הישיבה, הייתם שומעים דברים.

אחיה קמארה: אבל למה?

אחיה קמארה: מה אכפת לך כבר היום להעביר את זה בקריאה ראשונה?

מרדכי משעני: אדוני, אתה לא מתכוון להעמיד את זה להצבעה?

יאיר פרץ: אני רוצה לדחות את זה.

מרדכי משעני: לא.

מרדכי משעני: אני רוצה להעמיד זאת להצבעה.

אריה צודקביץ': אדוני היושב ראש, זה לא בסדר.

אריה צודקביץ': אמנם אני לא חבר כנסת עדיין, אבל זה לא בסדר.

אריה צודקביץ': היום הוא יום הנכה, יום ההתרמה של כבדי השמיעה, למה שלא תיתן להם את זה היום?

יאיר פרץ: אני אומר לפרוטוקול בצורה ברורה לכל הארגונים שיושבים כאן – ההחלטה הזאת שתתקבל, שאני מעביר את זה בצורה כזאת, זה הולך לקבור את החוק להרבה שנים.

יאיר פרץ: אני אומר לכם והדברים שלי יירשמו בפרוטוקול.

מרדכי משעני: למה זה יקבור?

מרדכי משעני: ההחלטה לא להצביע תקבור אותו עוד יותר.

יאיר פרץ: באותה מידה, אני מתחייב כאן בפני כל הנוכחים שעם תחילת המושב אני מביא את זה להצבעה בקריאה ראשונה.

מרדכי משעני: אבל זה רק הכנה לקריאה ראשונה.

יאיר פרץ: תאמינו לי, יש לי קצת ניסיון, אני יושב בהנהלת הקואליציה והסכמת הממשלה יכולה להטיל משמעת קואליציונית.

מרדכי משעני: אני נתתי התחייבות בשם הארגונים – זה אפילו יוצא דופן – שאנחנו לא נקדם זאת אלא אם כן אנחנו נשב גם עם הגורמים המשפטיים במשרד המשפטים וגם עם גורמי הטלוויזיה.

יאיר פרץ: אבל יש נושאים חדשים.

יאיר פרץ: אתה בא ומבקש 100% שידורים, הם לא יכולים לעשות את זה.

יאיר פרץ: טכנית זה לא יכול להיעשות.

מרדכי משעני: על זה נדבר אחר כך.

קריאות: - - -

אילן גילאון: ההצעה הזאת היא הכי בלתי סבירה שישנה.

אילן גילאון: אפשר להוריד ממנה חלקים בפעם הבאה.

מרדכי משעני: אפשר הכל לעשות בקריאה שנייה ושלישית.

יאיר פרץ: יש לי הצעה – אנחנו נאשר את זה בקריאה ראשונה היום, בכפוף לדיונים שיתקיימו בצורה אינטנסיבית כדי לגבש את ההצעה.

מרדכי משעני: אי אפשר להצביע על NO PAPER.

מרדכי משעני: מצביעים על הנייר הזה.

מרדכי משעני: אנחנו נעשה בו תיקונים.

יאיר פרץ: אני לא מצביע.

יאיר פרץ: אני מאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה.

יאיר פרץ: במהלך הפגרה תגבשו את ההצעה שנביא להצבעה.

מרדכי משעני: אבל צריך להצביע על מה שאמרת.

ג'ודי וסרמן: או שמצביעים או שלא מצביעים.

אילן גילאון: מה שקורה כרגע הוא כך – אנחנו יוצאים עם זה שאישרנו את ההצעה בקריאה ראשונה, אבל אנחנו נהיה חייבים להתכנס שוב – הוועדה, אני לא מדבר על כל הדיונים...

ג'ודי וסרמן: מתי, אדוני?

אילן גילאון: בתום הפגרה, כדי להציג אותה בפני המליאה.

אילן גילאון: חבר הכנסת יאיר פרץ, זה אומר שאם לא תכנס אותנו מחדש על איזשהו נוסח חדש, למעשה מה שקובע זה ההצבעה הזאת.

ג'ודי וסרמן: בדיוק.

ג'ודי וסרמן: אם אישרת את זה, כל עוד לא שינית, זה מה שעובר לקריאה ראשונה.

יאיר פרץ: אני רוצה באופן עקרוני לאשר את הצעת החוק.

יאיר פרץ: במהלך הפגרה אני רוצה שיתקיימו דיונים בנוסח מתוקן.

יאיר פרץ: אני אכנס את הוועדה במהלך הפגרה ואז אני אצביע על נוסח חדש.

מרדכי משעני: בסדר, אבל עכשיו אנחנו מצביעים על הנוסח הזה.

יאיר פרץ: לא צריך להצביע.

מרדכי משעני: מה זה לא צריך?

מרדכי משעני: אין דבר כזה בלי הצבעה.

דוברת: אי אפשר להצביע כשלא יודעים על מה.

קריאות: - - -

אילן גילאון: חבר הכנסת יאיר פרץ, אם אתה מצביע עכשיו – אתה משיג גם מה שאתה רוצה וגם מה שהמציעים רוצים.

מרדכי משעני: ודאי.

מרדכי משעני: אני מתחייב לעשות את זה.

ג'ודי וסרמן: אם הוועדה מצביעה עכשיו על הצעת החוק הזו, היא מאשרת אותה בהכנה לקריאה ראשונה.

ג'ודי וסרמן: הצעת החוק עוברת להכנה למשרד המשפטים, מונחת על שולחן הממשלה כפי שהיא אושרה כאן, אז אם מצביעים עכשיו – זה מאושר כאן.

ג'ודי וסרמן: אם לא מצביעים וייקבע שיהיה המשך דיונים ובעוד שבועיים או בעוד חודש הוועדה תחליט ותצביע, אז מה שיאושר בישיבת הוועדה.

ג'ודי וסרמן: אי אפשר להצביע ולא להצביע.

אילן גילאון: אני מציע שאנחנו נצביע ואני אבקש רוויזיה.

קריאות: - -

יאיר פרץ: אז אני קובע דיון בעוד שבועיים.

מרדכי משעני: אי אפשר לקבוע דיון לעוד שבועיים.

מרדכי משעני: זה בלתי ישים, זה לא יהיה בעוד שבועיים.

יאיר פרץ: חבר הכנסת משעני, אני לא יודע מה ההתעקשות – ותאמין לי שאני מכיר את הדברים.

יאיר פרץ: אני לא רוצה לקבור את הצעת החוק.

יאיר פרץ: זאת הצעת חוק טובה, שיש עליה קונצנזוס סביב כל השולחן, והמטרה והמגמה היא להביא יצירה טובה, לעבד זאת מבחינה מקצועית.

מרדכי משעני: מי יעבד את זה?

יאיר פרץ: המציע, משרד המשפטים ונציגי הרשתות.

מרדכי משעני: אז אנחנו – המציע, משרד המשפטים והרשתות – נעבד את זה אחרי הקריאה הראשונה.

קריאות: - - -

יאיר פרץ: בכל אופן, זה עולה.

יאיר פרץ: אם תוך שלושה שבועות לא יגיע לוועדה נוסח מוסכם, ההצעה הזאת עולה לקריאה ראשונה בנוסח הזה.

יאיר פרץ: אם תוך שלושה שבועות לא יתגבש נוסח מתאים שיהיה ישים- לא חוכמה להציע חוק, הם אומרים שהם לא יכולים ליישם את כל הדברים.

מרדכי משעני: אתה לא רוצה להעלות את זה להצבעה – או.

מרדכי משעני: קיי, אני אומר לך שוב – ברגע שזה לא עולה היום להצבעה, זה לא יעלה להצבעה.

יאיר פרץ: תוך שלושה שבועות זה בא לדיון נוסף בוועדה ולהצבעה על הצעת החוק הזאת או על הנוסח המתוקן, כלומר או הנוסח הזה או הנוסח המתוקן.

מרדכי משעני: אז מה עשינו?

אילן גילאון: אם עד אז לא יבואו התיקונים?

ג'ודי וסרמן: אז הנוסח הזה יעלה.

מרדכי משעני: אז למה אז הנוסח הזה יכול לעלות?

מרדכי משעני: למה לחכות שלושה שבועות, האם אתה מאמין שיהיה נוסח מתוקן?

מרדכי משעני: אני לא מאמין.

יאיר פרץ: הממשלה התנתה את תמיכתה בחוק הזה בתנאי שהוא יבוא בהסכמה, אז למה אתה רוצה לרוץ?

מרדכי משעני: סליחה.

מרדכי משעני: קודם כל, הממשלה לא התנגדה בקריאה הטרומית.

דוברת: בכפוף ...

מרדכי משעני: אבל גם היום אני מסכים לתנאי הזה.

יאיר פרץ: חבר כנסת משעני, המטרה היא שהחוק הזה יעבור, יתוקן ויביא גאולה לאותם אנשים.

יאיר פרץ: זו המטרה שלי ותאמין לי שאני נאבק על כך.

מרדכי משעני: אני לא רואה סיבה מדוע לא להצביע על כך עכשיו.

מרדכי משעני: תבקש רוויזיה אחרי כן.

יאיר פרץ: חבר הכנסת משעני, אני רוצה לומר לך דבר אחד ברור ואני עומד מאחורי דבריי – במידה שתוך שלושה שבועות לא יבוא נוסח – הרי הממשלה תתנגד.

מרדכי משעני: מי יביא את הנוסח?

יאיר פרץ: משרד המשפטים יחד עם הרשתות, יחד עם המציע.

דובר: הם "יהרגו" את זה.

יאיר פרץ: לא.

יאיר פרץ: אם לא – זה עולה.

ד"ר דוד הרפז: שמעת מחברת הכנסת גוז'נסקי כמה זמן זה לוקח.

יאיר פרץ: הממשלה יכולה להצביע נגד.

יאיר פרץ: זה התנאי של הממשלה ואז כל החוק הזה נופל.

מרדכי משעני: אני רוצה לראות את הממשלה מצביעה נגד.

יאיר פרץ: היא תצביע נגד.

מרדכי משעני: היא לא תצביע נגד.

אריה צודקביץ': היום היא לא תצביע נגד.

יאיר פרץ: היא יכולה להגיד שאי אפשר ליישם את זה בפרק זמן.

יאיר פרץ: אני לא רוצה שזה ייפול בקריאה הראשונה.

יאיר פרץ: למה לא להביא משהו שיכול להתקבל?

מרדכי משעני: אם זה לא יעבור קריאה ראשונה, זה לא יעבור.

יואב קריין: חוץ מזה, תמיד אפשר להקים עוד אוהל מחאה.

יאיר פרץ: אני מבקש ממנהלת הוועדה לזמן דיון מיידית אחרי פסח.

יואב קריין: לפי מה שאתה אומר, חצי שנה לא יהיה חוק.

יאיר פרץ: ההצעה היא כזאת – יום אחרי פסח יתקיים כאן דיון בוועדה.

יאיר פרץ: ביום ראשון נביא לדיון את הצעת החוק המגובשת המתוקנת, אם תהיה כזאת.

אילן גילאון: מי מגבש אותה?

יאיר פרץ: היועצת המשפטית של הוועדה, יחד עם משרד המשפטים, הרשתות, המציעים.

זבולון אורלב: מי מכנס אותנו?

דן אורנשטיין: דיברתי עם חברי בנציבות השוויון.

שמואל חיימוביץ': אנחנו הצענו לעשות זאת אצלנו.

דן אורנשטיין: נציבות השוויון, יש לה תפקיד מרכזי לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בהליכי החקיקה.

דן אורנשטיין: עשינו את זה הרבה לאחרונה בקשר לפרק הנגישות.

יאיר פרץ: יש כאן נכונות מצד הרשתות.

יאיר פרץ: בהחלט יש אפשרות לגבש תוך שלושה שבועות.

יאיר פרץ: יש דברים טכניים.

אילן גילאון: זה עיקר הבעיה – הדברים הטכניים, כי כאן אני שומע שיכול להיות שהתוספות שצריכות לבוא הן יותר טובות מהחוק עצמו.

יאיר פרץ: לסיכום – אני מטיל על הנציבות לאסוף את כל הגורמים ולגבש את הנושא בצורה אינטנסיבית.

יאיר פרץ: יום לאחר פסח נכנס את הוועדה עם כל הגורמים המקצועיים עם הצעה מגובשת.

יאיר פרץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.