ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 447, 2002-01-15 11:00

יאיר פרץ: אני פותח את ישיבת הוועדה.

יאיר פרץ: על סדר היום הצעת החוק של חה"כ גנדי ריגר.

יאיר פרץ: הצעת חוק הגנת השכר (תיקון מס' 20) (תביעה לתשלום שכר מולן בידי ארגון עובדים), התשס"ב-2002.

יאיר פרץ: תיקון סעיף 28 1.

יאיר פרץ: בחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958 (להלן-החוק העיקרי), האמור בסעיף 28 יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) תביעת עובד לתשלום שכר מולן, יכול שתוגש לבית-הדין לעבודה גם בידי ארגון העובדים היציג באותו מקום עבודה, ובאין ארגון עובדים כאמור-בידי ארגון העובדים שהעובד חבר בו".

יאיר פרץ: הוספת סעיף 29 2.

יאיר פרץ: אחרי סעיף 28 לחוק המרכזי יבוא: "הגנה על העובד 29.

יאיר פרץ: לא יפגע מעביד בשכרו של העובד, בקידומו בעבודה או בתנאי עבודתו, ולא יפטרו מהעבודה, מחמת תביעה שהוגשה בתום לב על ידי העובד או ארגון העובדים מטעמו, בגין הלנת שכר, או מחמת שסייע העובד בידי עובד אחר או ארגון עובדים בקשר לתביעה כאמור".

גנדי ריגר: משנת 1958 כל אזרח יכול לפנות לבית דין במידה ויש לו בעיות לקבל את השכר המולן.

גנדי ריגר: היום אם אזרח פונה לבד לבית המשפט, יש לו בעיות עם המעסיק והוא צריך לפנות לעורך דין.

גנדי ריגר: החוק שלי נותן אפשרות להגיש בקשה דרך ארגון עובדים.

גנדי ריגר: החוק גם מתייחס לכך שבזמן הגשת הבקשה, המעסיק לא יכול לפטר את העובד.

גנדי ריגר: אזרח היה הולך לבית דין להגיש תלונה על שכר מולן, ובינתיים המעסיק היה מפטר אותו.

גנדי ריגר: חה"כ אורלב אמר כי יש פה בעיה, כי ארגון שיחשוב שיש בעיה עם עובד שאינו מקבל את השכר המולן, יפנה לבד לבית דין ללא הסכמתו של העובד.

גנדי ריגר: לכן אני הוספתי את המילים: "עם הסכמת העובד בלבד".

יאיר פרץ: חה"כ ריגר אומר, כי לעיתים הארגון לוקח אפוטרופסות על אותו עובד ועושה במקומו הכל בלי הסכמת העובד.

יאיר פרץ: לעיתים הדבר הזה יוצר בעיות לעובד עצמו, שאינו רוצה להגיע למצב של סכסוך עם המעסיק, אלא רוצה להגיע אתו לידי הסכמה.

שי סומך: לפי הבנתי, הנוסח הקיים לא מגן על העובד בכל תקופת הגשת התביעה, אלא מגן על פגיעה בעובד כולל פיטורין שהיו בגלל הגשת התביעה.

שי סומך: לגבי ההצעה לתיקון הנוסח, אני חושב שהתיקון מיותר, כיוון שהנושא כבר מוסדר בחוק בית הדין לעבודה, סעיף 34: "בבית הדין רשאי ועדיף להיות מיוצג על ידי מי שקבע לכך ארגון העובדים או מעבידים שהמיוצג חבר בו.

שי סומך: הייצוג יהיה על פי הרשאה מיוחדת בלבד… ".

ג’ודי וסרמן: האם התיקון שאומר להוסיף את המילים: "בהסכמת העובד" יורד?

גנדי ריגר: הוא ירד, כיוון שהוא כבר קיים.

חזקיה ישראל: אנחנו תומכים בתיקון שמונח לפנינו.

יאיר פרץ: חה"כ ריגר, ההצעה לתיקון מבוטלת, כיוון שזה מוסדר בחוק דין לעבודה.

יאיר פרץ: אנו נשאר צמודים להצעת החוק המקורית.

יוסי גווילי: נציבות המדינה תומכת בחוק.

יוסי גווילי: גם בחוקים אחרים בנושא הזה שהארגון הציג לא נכתב "בהסכמתו של העובד".

נועה וגנר: לא ייתכן שנשתמש בהוראה הזו שמופיעה בחוק דין לעבודה, כי היא מבטלת לחלוטין את סעיף ב' המוצע, כיוון שהיא במילא מרשה לאדם להיות מיוצג על ידי הארגון ושהארגון ייצג אותו בכפייה.

ג’ודי וסרמן: ישנה תוספת בחוק האומרת "באין ארגון עובדים" הוא יכול להיות מיוצג על ידי ארגון עובדים אחר.

שי סומך: אני משער, כי אם העובד ממש יתנגד לזה, אז ארגון העובדים לא יעשה זאת.

יאיר פרץ: ג'ודי, האם ישנה הסתייגות להצעת החוק?

ג’ודי וסרמן: כן, ישנה הסתייגות של חה"כ מוחמד ברכה, עסאם מח'ול ותמר גוז'נסקי, למחוק את המילים "בתום לב", בסעיף השני.

שי סומך: אני יכול להסביר מדוע צריכים את המילים "בתום לב".

שי סומך: אם העובד מגיש תביעה על סמך דפי נוכחות מזויפים, אז ניתן לפטר את העובד.

שי סומך: המילים האלו נמצאים גם בחוקים אחרים.

גנדי ריגר: אני גם חושב, כי המילים "בתום לב" חשובות.

יאיר פרץ: ההסתייגות הזו תעלה במליאה.

יוסי גווילי: מי יקבע אם התביעה היא בתום לב או לא?

נועה וגנר: על מי נטל ההוכחה?

יאיר פרץ: המליאה תכריע.

יאיר פרץ: יש להניח כי אם אין צורך בהסתייגות הזו, אנו נשאיר את זה כך ולא נקבל את ההסתייגות, כפי שזה נעשה בהרבה חוקים אחרים שהוגשו לגביהם הסתייגויות.

שי סומך: גם אם ההסתייגות תתקבל, כאשר התביעה תהיה בחוסר תום לב, אז ההגנה לא תחול.

שי סומך: אני חושב שבכל זאת חשוב שהדבר יהיה כתוב, כדי שמי שקורא את החוק יבין את הדבר.

יאיר פרץ: אני מציע שנצביע על הצעת החוק לקראת קריאה שנייה ושלישית.

יאיר פרץ: ה צ ב ע ה בעד: 2 נגד: 0 מתנגדים: אין