ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 436, 2002-01-01 10:35

דוד טל: הצעת החוק בה אנו דנים באה כדי להגביר את האכיפה על המעסיקים השונים, כדי להטיל עליהם איזושהי אחריות חזקה ורצינית יותר, כדי שידעו שמעסיק בפועל שותף בצורה כזו או אחרת לאי-תשלום שכר המינימום.

דוד טל: אנחנו מקווים שעל-ידי כך נוכל לצמצם את אותה פגיעה באותם עובדים שלא מקבלים את שכר המינימום.

דוד טל: מונח כאן נוסח הצעה מטעם הממשלה ואני מציע שעורך-דין מיכאל אטלן יפתח ויסביר לנו.

מיכאל אטלן: אנחנו מציגים בפני הוועדה מסמך ובו שני חלקים.

מיכאל אטלן: חלק אחד מהווה דברים שכבר הספקנו פחות או יותר להסכים עליהם ברמה של הפקידות לפחות ובין הגורמים המקצועיים במשרדי הממשלה, והחלק השני מהווה דברים שרצינו ללבן אותם עוד שבוע, אבל לא הספקנו וברגע זה הם מהווים הצעות אפילו לא של משרד העבודה כמשרד אלא ממש הצעות של הגורמים המקצועיים בלבד במשרד העבודה והם טרם נדונו בממשלה וטרם נדונו לפרטיהם לפחות עם יתר המשרדים.

מיכאל אטלן: אנחנו מבקשים לאפשר לנו לשכלל עוד יותר את ההצעה.

מיכאל אטלן: אם ישאל אותי היושב-ראש איפה אני רואה את עיקר המהפכה שיכולה להיות בתחום, אני לפחות חושב – ויכול להיות שכאן הדעות בממשלה חלוקות – שעיקר המהפכה היא דווקא בנספח שמהווה הצעות רק של המשרד.

מיכאל אטלן: החזקות שאנחנו מציעים שאם יתקבלו כחזקות שיחולו גם בהליך הפלילי וגם בהליך האזרחי, יכולות באמת לעשות שינוי אמיתי.

מיכאל אטלן: פרט לזה צריכות להיות הגדרת הסמכויות שחסרות לנו, אבל נתמקד בקטע שכרגע מוסכם.

מיכאל אטלן: הסעיף הראשון הוא סעיף שמהווה פירוט יותר גדול של מה שנקבע בסעיף הראשון להצעה בנוסח הכחול.

מיכאל אטלן: בחוק שכר מינימום, התשמ"ז1987- (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 6 יבוא: הסברה 6א.

מיכאל אטלן: מעביד יפרסם במקום בולט לעין שבמקום העבודה כרזה ובה יפורטו זכויות העובד לפי חוק זה, לרבות גובה שכר המינימום וכן כתובת ומספר טלפון של האגף לאכיפת חוקי עבודה במשרד העבודה והרווחה.

מיכאל אטלן: (ב) השר רשאי לקבוע בתקנות, לאחר התייעצות עם ארגון העובדים שעם חבריו נמנים רוב העובדים המאורגנים במדינה ועם ארגוני מעבידים שהם, לדעת השר, יציגים ונוגעים בדבר, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת: (1) את נוסח הכרזה.

מיכאל אטלן: (2) את השפות שבהן תפורסם הכרזה.

מיכאל אטלן: (3) סוגי מעבידים שיחויבו בנקיטת דרכים חלופיות לפרסום הכרזה, או שיחויבו לפרסמה בדרך אחרת בנוסף לפרסום כאמור בסעיף קטן (א).

מיכאל אטלן: (4) סוגי מעבידים אשר יהיו פטורים מחובת פרסום הכרזה.

מיכאל אטלן: (ג) מעביד שאינו מקיים את חובתו לפי סיף זה ואינו פטור לפי סעיף קטן ב(4), דינו – הקנס האמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין התשל"ז1977- (להלן – חוק העונשין) וקנס נוסף כאמור בסעיף 61(ג) לחוק העונשין, לכל שבוע שבו נמשכה העבירה.

מיכאל אטלן: עבירה לפי סעיף זה היא מסוג העבירות של אחריות קפידה.

14 יבוא: עונשין 14.

14 יבוא: (א) מעביד שלא שילם לעובדו שכר מינימום, דינו – מאסר ששה חודשים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.

14 יבוא: (ב) (1) הועסק עובד בידי קבלן כוח אדם ולא שולם לו שכר מינימום, דינו של המעסיק בפועל – מאסר שלושה חודשים או מחצית הקנס האמור בסעיף קטן (א) ובלבד שהתקיים אחד מאלה: (א) העובד מסר למעסיק בפועל הודעה בכתב לפיה מסר דרישה לקבלן כוח האדם לתשלום שכר מינימום.

14 יבוא: חלפו …… ימים מיום מסירת ההודעה למעסיק בפועל, שכר המינימום לא שולם על ידי קבלן כוח האדם עד תום תקופת זו, הודעת העובד תכלול העתק הדרישה שמסר, בפסקה זו – "הודעה" – לרבות תובענה בגין הפרת חוק זה נגד קבלן כוח האדם ונגד המעסיק בפועל.

14 יבוא: מפקח עבודה מסר למעסיק בפועל הודעה בכתב כי יש לו מידע לפיו עובד של קבלן כוח אדם המעוסק אצלו לא קיבל שכר מינימום ושכר המינימום לא שולם על ידי קבלן כוח האדם בתוך ……… ימים ממועד מסירת ההודעה.

14 יבוא: (ג) לעניין חוק זה – "קבלן כוח אדם" ו"מעסיק בפועל" – כהגדרתם בסעיף 1 לחוק העסקת עובדים על-ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו1996-.

14 יבוא: יש פה הערת שוליים שהצעת נוסח שבוחנת אפשרות לעגן חובה למסירת דיווחי שכר למעסיק בפועל כחלופה אלטרנטיבית או בנוסף כבסיס לחבות של המעסיק בפועל והיא נמצאת בדיונים עדיין בין משרדי הממשלה.

14 יבוא: אם היושב-ראש זוכר, לאגף הפיקוח שלנו הייתה הצעה, והתיישרנו אתו, כך שאנחנו אכן סבורים שצריך להיות כאן שילוב של אמצעים, אבל לא היה לנו זמן להשיג את ההסכמה של כל משרדי הממשלה.

14 יבוא: פה יכולה להיות גם פעולה ללא שום נקיטת צעד מצד העובד, אם זה מגיע לידיעת המפקח.

14 יבוא: יכול להגיע לידיעת המפקח בלי שום דבר בכתב של העובד אלא באמצעות טלפון אנונימי כזה או אחר.

14 יבוא: על כל פנים, זה מהווה חצי הדרך ועדיין לא פותר את כל הבעיה.

יפעת סולל: ודאי שצריך להשאיר את זה כפי שהוא ולהכניס את הדברים האלה כראיה.

יפעת סולל: בעניין הזה הייתי שמחה לקבל דווקא את ההצעה שהועברה כאן על-ידי הממשלה, על-ידי משרד העבודה והרווחה שמדבר על דרכי הוכחה ומדבר על דרכי הוכחה רבות יותר, שורה של שש דרכים כאשר לנו יש עוד מספר סעיפים לגבי מי שיכול להעביר את המידע הזה.

יפעת סולל: למשל, לא נכנס כאן נושא של ארגונים למיניהם שיוכלו להעביר את התלונה בעצמם ולאו דווקא דרך המפקח על העבודה.

יפעת סולל: לכן אני חושבת שצריך להשאיר את הסעיף הכללי כפי שהוא ולקבוע חזקות כפי שמוצע על-ידי משרד העבודה והרווחה ואולי להוסיף להם עוד כמה רעיונות שאני אשמח להיכנס אליהן.

ורד וייץ: לא ברור לי למה ההצעה היא להפחית בסנקציה שעלולה להיות מוטלת על המעסיק בפועל.

ורד וייץ: אם ניקח לדוגמה את האפשרות שהמעסיק בפועל לא העביר כספים לקבלן כוח-אדם ויש לו התחשבנות או, למה עונשו צריך להיות פחות מעונשו של המעביד?

ורד וייץ: הוא זה שגרם חד וחלק לכך שעובד לא קיבל את כספו בכלל ואת שכר המינימום בוודאי.

ורד וייץ: אני לא רואה למה צריך להפחית בעונשו.

ורד וייץ: אנחנו מדברים כאן על קבלני כוח אדם כהגדרתם בחוק, על מעסיק בפועל כהגדרתו בחוק.

ורד וייץ: איך אנחנו מכניסים למסגרת הזו את כל אותם עובדים שנשלחים על-ידי גורמים שאינם קבלני כוח אדם כהגדרתם בחוק?

ורד וייץ: כמו חברות למתן שירותים, חברות ניקיון, שמירה ואחזקה, מיני גופים קיקיוניים או לא קיקיוניים, אבל שהם לא נכנסים למסגרת ואני חושבת שצריך לתת על זה את הדעת.

דוד טל: אני רוצה שתזכרו במה אנחנו מדברים.

דוד טל: פעמים רבות אנחנו מדברים על אנשים שאפילו לא יודעים קרוא וכתוב והם לא מכירים את הזכויות שלהם.

דוד טל: גם אם תכתוב להם את זה על שלט מאיר עיניים, הם לא ידעו בדיוק את הזכויות שלהם.

דוד טל: אני רוצה לשחרר אותם מהדבר הזה.

דוד טל: מי שיודע, טוב, אבל מי שלא יודע, אני רוצה לשחרר אותו.

שי סומך: אני רוצה להזכיר מה היה הנוסח הקודם.

שי סומך: הנוסח קודם התנה את האחריות של המעסיק בפועל בכך שהייתה הודעה של העובד, ואז אמרו בצדק רב הארגונים מה אתם רוצים מהעובד הזה, יש עובדים שהם עולים חדשים, עובדים שאולי לא יודעים את החוק ונאמר שיתחילו להיות סכסוכים בבית-הדין לעבודה אם ניתנה הודעה או לא ניתנה הודעה.

שי סומך: אני חושב שהנוסח הזה פותר במידה רבה, ואולי במידה מוחלטת, את הבעיה בכך שהוא אומר שעצם הגשת התביעה היא כבר הודעה.

שי סומך: אז זה מונע סכסוכים בבית-הדין לעבודה כי יש תביעה.

שי סומך: אם יש סכסוך שהגיע לפתרון, הכל בסדר, אבל אם הוא לא הגיע לפתרון, זה יגיע לבית-הדין לעבודה ואז עצם הגשת התביעה סוגרת כבר את הסכסוך ואין סכסוך.

שי סומך: אם הוא לא תבע, הוא לא יקבל.

שי סומך: הוא לא יקבל בין אם יש לו חובת הודעה ובין אם אין חובת הודעה.

שי סומך: זאת אומרת, אם המעסיק בפועל מחליט לא לשלם לו, הוא לא ישלם לו בכל מקרה.

שי סומך: בסופו של דבר סכסוך שלא הגיע לסיומו, צריך להגיע לבית-הדין לעבודה ואין אמצעים אחרים לשיפוט במדינת ישראל היום.

שי סומך: יש דבר נוסף שהוא ההודעה של מפקח העבודה שם היא מחילה את האחריות על המעסיק בפועל.

שי סומך: לכן אנחנו חושבים שבנוסח הזה הבעיות נפתרות וזה לא מרע את מצב העובד.

מיכאל אטלן: 3.

מיכאל אטלן: החלפת סעיף 14א.

14א יבוא: אחריות 14א.

14א יבוא: (א) זכות עובד של קבלן כוח אדם לתשלום שכר מינימום כאמור סעיף 2, תחול גם כלפי המעסיק בפועל אם התקיים אחד מאלה: (א) העובד מסר למעסיק בפועל הודעה בכתב לפיה מסר דרישה לקבלן כוח האדם לתשלום שכר מינימום.

14א יבוא: חלפו ……… ימים מיום מסירת ההודעה למעסיק בפועל, שכר המינימום לא שולם על ידי קבלן כוח האדם עד תום תקופה זו, הודעת העובד תכלול העתק הדרישה שמסר, בפסקה זו – "הודעה" – לרבות תובענה בגין הפרת חוק זה נגד קבלן כוח האדם ונגד המעסיק בפועל.

יפעת סולל: אגב, אנחנו מציעים גם אפשרות של קיזוז הסכומים של המעסיק בפועל לקבלן כוח אדם.

אבישי בניש: עורך-דין אטלן חידד ואמר שאחד היתרונות של הפרוצדורה שקבועה פה בחוק היא שיהיה ידוע ממתי מחשבים את הלנת השכר.

אבישי בניש: אין בעיה שהימים האלה ייספרו מהמועד בו הגיעה הדרישה למעסיק בפועל בלי לבקש מהעובד לפנות קודם כל לקבלן כוח האדם, להביא אישורים, להביא פסקי דין.

אבישי בניש: מהיום בו הוא ניגש למעסיק בפועל, ייתנו לו את 14 הימים האלה לבירור ולכל דבר אחר כפי שנקבע כאן, ומהיום הזה תהיה חבותו להלנת שכר.

ליאור אגאי: מבחינתנו, בהתייחס לחוק קבלני כוח אדם, כמעט כל פנייה שאני מקבל, אוטומטית אנחנו מנחים לגביה – אם יש צדק או אין צדק, כמו במשרד השיכון שאין צדק – גם אם יש מקום ואנחנו יושבים על כל הנושא הזה.

ליאור אגאי: אני מקווה שהחוקים האלה יפתרו את כל הבעיות עד כמה שאפשר.

בה נאמר: 3.

בה נאמר: הוספת סעיף 7ב.

7א, יבוא: נטל הוכחה – הוגשה נגד מעביד תביעה לפי חוק זה, עליו הראיה כי שילם לעובד שכר מינימום תמורת עבודתו.

7א, יבוא: זה אחד הנושאים שעדיין לא השלמנו את המלאכה לגביו כי לכאורה מה הואילו חכמים בתקנתם.

7א, יבוא: כאן אני מרגיש לא נוח שאני צריך להציג נוסח שממש לא נדון והשאלה מה לעשות.

שי סומך: 4.

שי סומך: תיקון חוק עסקאות בגופים ציבוריים.

שי סומך: בחוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות ותשלום חובות מס), התשל"ו1976- (1) בשם החוק לאחר המלים "חובות מס", יבוא "ושכר מינימום".

2א יבוא: (א) תשלום 2ב, שכר מינימום – תנאי לעסקה עם גוף ציבורי לא יתקשר גוף ציבורי עם תושב ישראל בעסקה למכירת נכס או למתן שירות לגוף הציבורי אלא אם כן נוכח מי שמייצג את הגוף הציבורי באותה עסקה, על פי תצהיר בכתב מאת אותו תושב, ואם קבע שר האוצר בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה מסמך אחר לפי הוראות סעיף קטן (ד) – על פי מסמך כאמור, כי התקיימו שני אלה: (1) התושב ובעל זיקה אליו לא הורשעו בפסק דין חלוט בעבירה לפי חוק שכר מינימום בשנה שקדמה למועד ההתקשרות.

2א יבוא: (2) אם הורשעו התושב או בעל זיקה אליו בפסק דין חלוט בשתי עבירות או יותר לפי חוק שכר מינימום – ההרשעה האחרונה, לא הייתה בשלוש השנים שקדמו למועד ההתקשרות.

2א יבוא: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) רשאי גוף ציבורי להתקשר עם תושב ישראל בעסקה כאמור באותו סעיף קטן אף הם מתקיים האמור בפסקאות (1) או (2) של סעיף קטן (א), אם העבירה נעברה לפני יום התחילה של החוק.

מיכאל אטלן: יחד עם זאת נמצא על ידי הצוות הזה שזה לא נכון להסתפק בזה וצריך לפחות בצורה של סדרי עדיפויות, מקרים בעלי כוח הרתעה משמעותיים, להפעיל גם במקביל את הכלי האכיפתי.

מיכאל אטלן: לכן צריך להשוות את המספרים לעומת המדיניות הקודמת והם אמורים להפוך להיות כלי משמעותי.

דוד טל: תודה רבה.