ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 431, 2001-12-25 09:30

מרדכי משעני: כתוצאה מהמצב הזה אני חשבתי לעצמי שאם רוצים לעזור, אולי צריך באמת לגרום לחקיקה מיוחדת.

מרדכי משעני: החוק הזה דומה מאוד לחוק של משפחות חד-הוריות שגם שם לקחו משפחות חד-הוריות ובחקיקה ראשית העניקו להן הטבות בתחומים מסוימים.

מרדכי משעני: אני חשבתי שזו אולי הדרך הטובה ביותר דווקא בגלל המצב המיוחד של העדה הקטנה הזאת וזו לא עדה גדולה.

מרדכי משעני: אם זו הייתה עדה גדולה, אולי באמת לא היה מקום לחוק מסוג זה והיינו יכולים להסדיר את מצבה בדרך אחרת, אבל אני אומר כפי שבמשפחות חד-הוריות שאני חושב שזה היה צודק ללכת בדרך של חקיקה, כך צריך לעשות גם לגבי בני העדה האתיופית.

מרדכי משעני: אני חושב שהחוק הזה יכול מאוד לעודד את היציאה של אותם עולים מאתיופיה ממרכזי הקליטה ובאמת אולי יהווה ניסיון שלהם להיקלט בחברה.

מרדכי משעני: רק לפני כמה ימים ראינו בטלוויזיה תמונות שהראו כמה מאות מבני העדה האתיופית שמתגוררים במרכז קליטה כשהמצב הוא מצב מחפיר.

מרדכי משעני: כך גם לגבי אתר הקרוואנים שעדיין קיים ליד נהריה כשהתנאים שם קשים ביותר.

מרדכי משעני: בהצעת החוק אני מתייחס לנושא הדיור שהוא נושא מאוד חשוב, לנושא של החינוך, לנושא של חיילים משוחררים מבני העדה האתיופית, לנושא של עדיפות בהכשרה מקצועית ועדיפות במעונות יום.

שי סומך: אני אביא את עמדת משרד המשפטים.

שי סומך: אנחנו לא חולקים על מה שאמר חבר הכנסת המציע לגבי הנחיתות של העדה האתיופית.

שי סומך: מבחינה עקרונית אפשר לחשוב ויש בפועל אפליה מתקנת בתחום.

שי סומך: אנחנו מתנגדים להצעת החוק הזו משום שאנחנו חושבים שהדרך שמוצעת כאן היא לא נכונה וזה משני היבטים.

שי סומך: קודם כל, יש את ההיבט של התוכן של ההצעה שרוב רובה היא בעייתית אבל לא פחות חשוב זה ההיבט של הדרך והדרך היא חקיקה.

שי סומך: זו דרך שאנחנו חושבים שהיא מאוד מסוכנת אדוני היושב-ראש.

שי סומך: ההיבט השני שזה מסוכן קשור להיבט הראשון הוא השלכות הרוחב שייגרמו בגין החוק הזה, ואני לא מדבר על השלכות רוחב תקציביות כי על זה ידבר נציג משרד האוצר.

שי סומך: הדבר המסוכן השני הוא שאחרי שהחוק הזה חלילה יתקבל, מחר יבואו התימנים שלא מזמן עלו, אחר-כך יבואו הארגנטינאים, אחר-כך אולי הסורים ואחר-כך יבואו אחינו מחבר המדינות.

שי סומך: פעם בשבועיים לפחות אני נמצא בוועדת העלייה והקליטה ויגיע חוק העדה הרוסית או עדות אחרות.

שי סומך: כבר עכשיו אנחנו שומעים כל מיני דברים והיה קשה לעצור כל מיני הצעות להעלות את המשכנתא כמו המשכנתא שניתנת לעולים מאתיופיה.

שי סומך: אם יהיה חוק כזה, זה יגיע גם לגבי עדות אחרות ואז תהיה חקיקה סוציאלית עדתית.

שי סומך: היעלה על הדעת שדבר כזה יהיה בארץ?

שי סומך: עד עכשיו דיברתי על הדרך ועכשיו אתייחס לתוכן.

שי סומך: התוכן הוא מפלה.

שי סומך: למשל, קצבת זקנה.

שי סומך: זקן עני הוא זקן עני ולא משנה אם הוא נמצא בעיירת פיתוח או לא או אם הוא מהעדה האתיופית או מהעדה הגרמנית.

שי סומך: זה נכון לגבי שאר החקיקה הסוציאלית.

שי סומך: לדעתי זו הדרך לטפל בבעיות שאני מודה שהן קיימות לגבי העדה האתיופית, אבל לא לעשות זאת בחוק.

עזי פרג: לעומת זאת בקרן לקליטת חיילים משוחררים יש קרן לסיוע נוסף דרכה אנחנו נותנים העדפה מתקנת לחיילים האתיופים.

עזי פרג: כדאי שחבר הכנסת משעני יידע שאנחנו מטפלים בחיילות וחיילים משרתים בצה"ל, בחיילי מג"ב ושוטרי המשטרה הכחולה שמשרתים שירות חובה ובבנות השירות הלאומי בתוכם ישנה אוכלוסייה גדולה של בני העדה האתיופית ויש לנו העדפה מתקנת בקרן לסיוע נוסף שאנחנו נותנים להם.

עזי פרג: ראשית בצבא יש להם העדפה כאשר כולם מוגדרים כחיילים בודדים וזכאי סיוע ומקבלים תשלומי משפחה.

עזי פרג: כשהם מגיעים אלינו כחיילים משוחררים, אנחנו למעשה מסייעים להם בלימודים להשלמת בגרות ואנחנו משלמים עבורם כחיילים בודדים שכר-לימוד מלא, כאשר לאתיופים אנחנו נותנים גם דמי קיום חודשיים שמגיעים ל1,000- עד 1,400 שקלים בחודש כדמי קיום.

עזי פרג: בנוסף לכך, להוציא את הקרן, מתקציב הביטחון עצמו אנחנו מסייעים לחיילים המשוחררים.

עזי פרג: זה לא לבנות השירות הלאומי ולחיילי מג"ב, אבל לחיילים המשוחררים בני העדה האתיופית אנחנו מסייעים בתשלום שכר-דירה בחצי השנה הראשונה לשחרורם מצה"ל.

אהוד בן-דרור: בנוסף לכך הצעת החוק שוברת מסגרות של הביטחון הסוציאלי ואני חושב שיושב-ראש הוועדה מכיר את הלחצים הבלתי פוסקים מכיוונים רבים ומסקטורים רבים שמבקשים לפרוץ כל מסגרת בביטחון הסוציאלי.

אהוד בן-דרור: למשל, מתן מענקי לימודים לגילאים שונים מהגילאים שניתנים היום בשיעורים שונים מהשיעורים שניתנים היום, למשל לתת קצבת זקנה בגובה שכר מינימום וכולי.

מיכל סגל: במכינות להשלמת השכלה יש עכשיו כעשרים כיתות ואנחנו מתחילים עכשיו הכוונה תעסוקתית שעולה כסף רב והיא מיועדת לארבעים אנשים באשדוד.

מיכל סגל: אנחנו מנסים לשלב לימודים ועבודה ביחד כדי להרגיל אנשים לצאת לעבודה כי יש הרבה אנשים שהיו זמן רב במחנות באתיופיה ולא עבדו זמן רב.

מיכל סגל: אנחנו מנסים לשלב אותם.

מיכל סגל: יש תוכנית לפתוח תוכנית כזו גם באזור חדרה.

חיים דוקלר: פקודת מס הכנסה עשירה במתן פטורים והנחות אבל אין שום הנחה על-בסיס עדתי.

חיים דוקלר: אני חושב שיש כאן נסיגה אחורנית לשלושים שנה.

חיים דוקלר: מאז קום המדינה ועד ראשית שנות ה70- לצערנו אוכלוסיית המיעוטים אופיינה עם קוד מסוים במספר זהות.

חיים דוקלר: בראשית שנות ה70- ביטלנו את האפליה הזאת והיום היא לא קיימת.

חיים דוקלר: לדעתי יש כאן

חיים דוקלר: מהלך הרסני ומסוכן.

חיים דוקלר: מעבר לזה מצד אחד טוענים, בצדק, שהם לא מתרוממים מבחינה כלכלית וחברתית, אבל מצד שני נותנים להם הטבות במס עד 8,000 שקלים.

חיים דוקלר: אני לא יודע כמה מהם מגיעים לסכום כזה, כך שיש פה דבר והיפוכו.

נועה וגנר: אני רוצה להתייחס לעניין מעונות היום.

נועה וגנר: בשנתיים הראשונות לקליטה ניתנת העדפה לעולים.

נועה וגנר: יש לזכור שמעונות היום מרוכזים באזורי אוכלוסייה אתיופית ומבחני ההכנסה משפיעים על הכניסה למעונות.

דוד מהרט: צריך לדעת שבארץ יש חוקים שמפלים בין עולים לעולים.

דוד מהרט: עולה חדש שמגיע לארץ זכאי לקנות רכב והוא מקבל פטור ממכס.

דוד מהרט: החוק הזה אומר שמי שיכול לקבל את ההטבה הזאת, זה רק בן-אדם שהגיע עם רשיון נהיגה מארץ המוצא שלו.

דוד מהרט: אני בא מאתיופיה, אני הרי התגוררתי בכפר, לא היו שם רכבים, לא הוצאתי רשיון, ואם חודש אחרי שהגעתי לארץ הוצאתי רשיון נהיגה, אני לא אקבל את ההטבה הזאת.

דוד מהרט: זו הטבה שלדעתי מפלה בין עולים שמגיעים ממדינות המערב, ממדינות מפותחות, לבין העולים שמגיעות מארצות מצוקה.

דוד מהרט: בהטבה זו אומרים לעולה שמגיע מארץ מערבית שמאחר שהייתה לו מכונית בארץ מוצאו, לכן רוצים שימשיך לנהוג במכונית, אבל העולה שמגיע מארץ מצוקה, לא הייתה לו שם מכונית ולכן ימשיך ללכת ברגל.

דוד מהרט: כשמדברים על המשכנתא, צריך להדגיש ולהבהיר כי יש הגדרה שחלק מעולי אתיופיה לא כל כך מבינים אותה.

דוד מהרט: המשכנתא מדברת על מי שעלה אחרי 1 בינואר 1991 ושגר באתרי קרוואנים ובמרכזי קליטה.

דוד מהרט: הרבה מעולי אתיופיה נמצאים בשכונות מצוקה בארץ וחלק משכונות המצוקה נוצרו בגלל שהמדינה סגרה מרכזי קליטה.

דוד מהרט: באשקלון למשל היה מרכז קליטה, אבל יום אחד הסוכנות החליטה לסגור את המשרדים במרכז הקליטה והפכו את מרכז הקליטה לדיור קבע.

דוד מהרט: בבאר-שבע בשכונה ו', בערד, בעפולה ובעוד כמה מקומות, אנשים נמצאים בשכונת מצוקה כאשר המקום היה מרכז קליטה אבל המדינה החליטה יום אחד להפוך אותו לדיור קבע.

דוד מהרט: לעניין התעסוקה.

דוד מהרט: אני לא יודע אם הפתרון הוא חוק או לא חוק.

דוד מהרט: אני לא עוסק בעניינים החוקיים, אבל בעניין של התעסוקה והאבטלה, לפי המחקרים, גם המחקרים של מכון ברוקדייל, 55-50 אחוזים מיוצאי אתיופיה לא עובדים והם מובטלים.

דוד מהרט: אני מאוד דואג לדימוי של הקהילה שלי אבל המציאות בפועל היא שהקהילה הזו נמצאת במצוקה מאוד קשה.

דוד מהרט: בחלק מהמחקרים אנחנו רואים שחלק מהעולים הם קשישים אבל יש להם ילדים בגיל בית-הספר והם חיים מפנסיה של 1,900 שקלים לזוג והשאלה איך בסכום כזה אפשר לגדל את הילדים.

דוד מהרט: זו קהילה שיש לה דימוי עצמי חיובי ואני שמח על כך.

דוד מהרט: הקהילה הזו לא תלך אל כל מיני מקומות לבקש נדבות אלא אנשים ישבו בביתם ויעדיפו להישאר רעבים.

מרדכי משעני: אני אומר שאין ספק שהמצב של בני העדה האתיופית בארץ הוא בושה וחרפה.

דוד טל: אומרים לי כאן שמה שאני רוצה להשיג בהצעת החוק הזאת, זה מתבצע.

דוד טל: אולי צריך לתת פה ושם קצת יותר, אולי צריך להתמיד עם זה ולדאוג שלא יקוצץ ולא יצומצם, אבל בסך הכל – לא שמעתי את כל המשרדים הרלוונטים – נציגי המשרדים שהיו כאן אמרו את הדברים ואני מבין שאנחנו נותנים מקדם יותר גדול לעדה האתיופית וזה בסדר.

דוד טל: אני חושב שזו הייתה מטרת הצעת החוק הזה.

דוד טל: האם אדוני ידע למשל את מה שנאמר כאן על-ידי נציגי משרד השיכון והבינוי, על-ידי נציג משרד החינוך, על-ידי נציג מס הכנסה ועל-ידי משרד הביטחון?

דוד טל: אלה דברים שבעצם מוכיחים לנו שיש התייחסות.

דוד טל: אני חושב שאדוני יסתפק במה שנשמע כאן, אלא אם כן יש לך זכות לנסות להריץ את הצעת החוק ואנחנו נעשה כאן את כל ההליכים המתבקשים כי אני לא יכול למנוע את זה ממך.

דוד טל: אני רוצה לומר משהו בנימה אישית.

דוד טל: אני הייתי בחוץ כשהצביעו על הצעת החוק של חבר הכנסת משעני וקראו לי לחזור ולהצביע.

דוד טל: לא ידעתי על מה מצביעים וכשחזרתי אמרו לי להצביע נגד ואכן הצבעתי נגד.

דוד טל: אחר-כך כשהסתבר לי שהצבעתי נגד אתיופים, כעסתי על עצמי ולא סלחתי לעצמי.

דוד טל: אני רוצה לומר לכם שאחרי הדיון כאן אני קצת רגוע.

דוד טל: אני אומר שצריך ויש מקום להמשיך, לעזור, לתמוך ולעודד את העדה הזאת כמו כל עדה חלשה אחרת בחברה הישראלית.

דוד מהרט: דבר אחרון שרציתי לומר.

דוד מהרט: לקהילה יש הרבה פוטנציאל ויש לה הרבה מוטיבציה.

דוד מהרט: אני חושב שאם יהיו התנאים שיאפשרו למצות את הפוטנציאל שלה, בעוד כמה שנים נוכל לסגור את הפערים ולהשתלב בחברה הישראלית.

דוד מהרט: יחד עם זאת, אם לא יקרה דבר כזה, יש לי הרגשה שזו תהיה אות קין על החברה הישראלית גם בגלל המרכיבים המאפיינים שמייחסים לקהילה.

דוד מהרט: ילדיי שנולדו בארץ, ודאי רואים בהם עולים חדשים בגלל שמזהים אותם במאפיינים שלהם.

דוד טל: הבעיה היא בעיה אבל התרשמתי שהמשרדים רוצים.

דוד טל: יכול להיות שצריך לעשות עוד, להוסיף עוד על מה שנעשה כדי לצמצם את הפערים הללו.

דוד טל: אני אאפשר לחבר הכנסת משעני לגייס אנשים להצבעה במועד אחר.