ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 397, 2001-11-13 11:00

חברי הוועדה: אילן גילאון

מוזמנים: אריה צודקביץ ההסתדרות הכללית עופר שרון משרד האוצר אלון לוינץ,עו"ד לשכה משפטית, משרד הבינוי והשיכון עליזה קן, עו"ד משרד המשפטים דינה דומיניץ משרד הפנים נעמה אלבק משרד הפנים ג'ין אולמן משרד הפנים איתן נוב קופת חולים כללית אבי תורג'מן קופת חולים כללית מירי דיריאן משרד העבודה והרווחה שמואל חיימוביץ נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות דורון יהודה יו"ר ארגון הנכים הכללי פרחיה בן זקן ארגון הנכים גילה צור ארגון הנכים אדם פני מטה מאבק הנכים משה בסעד מטה מאבק הנכים שמחה בניטה ארגון מזור מומו שלייף מטה מאבק הנכים יואב הריים ארגון הנכים

קצרנית: הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 21) (התאמות לאדם עם מוגבלות) התשס"ב-2001.

יאיר פרץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יאיר פרץ: על סדר היום: הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 21) (התאמות לאדם עם מוגבלות), התשס"ב-2001, של חבר הכנסת אילן גילאון.

יאיר פרץ: אני רוצה לברך את הצוות המקצועי של כל המשרדים, שעסקו, עמלו והביאו לכך שהצעת החוק הולכת ומתגבשת.

אילן גילאון: אני רוצה להצטרף לברכות על העמל.

אילן גילאון: הבעיה המרכזית היא, ששמנו בחוק הזה איזה שהוא מחסום: אישור רופא המאשר שהאדם מוגבל.

אילן גילאון: לאדם מוגבל יש את כל האישורים שהוא אדם מוגבל, אין צורך באישור רופא, מה עוד שהוא ממילא הולך לקבל אישור ממרפא בעיסוק.

אילן גילאון: התחנה הזאת יוצרת איזו שהיא בירוקרטיה מיותרת.

אילן גילאון: הייתי משמיט את זה.

אילן גילאון: ברשימת ההסכמות שלגביה יש צורך ב- 51% הסכמה, ביקשנו לפשט את התהליך, ליצור חיים קצת יותר נסבלים לאנשים הנכים.

אילן גילאון: למעט שתי ההערות הללו, אני חושב שנעשתה עבודה טובה מאוד.

אילן גילאון: עד לשלב הזה החוק הוא יפה ומקובל.

יאיר פרץ: אם הבנתי נכון, חילקתם את זה ל-3 קטגוריות: קטגוריה אחת שלא צריך הסכמה בכלל, קטגוריה שנייה הסכמה של 51% וקטגוריה שלישית הסכמה של 75%.

אילן גילאון: לפי כבדות השינויים שיש.

יאיר פרץ: מה ההצעה שלך?

אילן גילאון: אני מציע להוריד את הנושא של אישור מרופא.

אילן גילאון: אני לא מכיר מישהו שיעשה רמפה בשביל גלגיליות.

אילן גילאון: נכים בדרך כלל מצוידים באישורים קודמים.

אילן גילאון: זאת תחנה שמושכת זמן.

עליזה קן: אם לאדם עם מוגבלות יש את כל התעודות אז הוא לא צריך חידוש תעודות.

עליזה קן: אם בין התעודות האלה נמצאת גם תעודה רפואית, אז התעודה הרפואית היא זאת שמאשרת, אין שום צורך לקבל תעודה רפואית נוספת.

עליזה קן: מה שעומד מאחורי הדרישה של התעודה הרפואית הוא הורדת רף הסיכסוכים ורף הטענות שעלולים השכנים להעלות כשהשכן שזקוק להתאמה פונה כדי לקבל הסכמה.

עליזה קן: על-מנת שלא לדרדר את הדיון אצל המפקח לפסים שאף אחד לא רוצה להגיע אליהם ולחייב את המפקח להגיע למומחים, אמרנו שמספיקה תעודה.

יאיר פרץ: מכל רופא?

עליזה קן: מכל רופא.

יאיר פרץ: חבר הכנסת גילאון, מקובל עליך שכל רופא?

אילן גילאון: מקובלת עלי כל הצעה, שלא תיקח דקה אחת נוספת.

ג'ודי וסרמן: הנוסח שמונח בפניכם צמצם והקל הרבה לעומת הנוסח שעבר קריאה ראשונה.

ג'ודי וסרמן: בנוסח הקודם היה צורך להביא אישור מרופא מומחה או מרופא שיקום.

ג'ודי וסרמן: היתה טענה שזה יקר.

ג'ודי וסרמן: הדרישה הזאת הורדה.

ג'ודי וסרמן: מה שמבקשים פה זה אישור של רופא כלשהו.

ג'ודי וסרמן: בנוסף לזה נוסף פה אותו טופס שצריך למלא האדם שנותן את האישור, שהאדם עם המוגבלות צריך את ההתאמה.

ג'ודי וסרמן: אין צורך שהאישור הזה יינתן דווקא על ידי רופא, הוא יכול להינתן על ידי פיזיותרפיסט או על ידי מרפא בעיסוק.

ג'ודי וסרמן: ברור שאם הרופא נותן את האישור, אז זה מספיק כי זה אישור רופא, אבל במקרה שנותן מרפא בעיסוק או פיזיותרפיסט צריך איזה שהוא אישור רפואי קודם שלאדם יש מוגבלות.

ג'ודי וסרמן: זה כדי למנוע אחר כך שאלות אם יש מוגבלות, אין מוגבלות, דיונים בפני המפקח.

ג'ודי וסרמן: אני לא חושבת שזה מכביד על אדם עם מוגבלות להביא איזה שהוא אישור רפואי קודם שמוכיח שיש לו מוגבלות.

עליזה קן: גם בעניין השני פעלנו בהתאם להנחיותיו של חבר הכנסת גילאון.

עליזה קן: כך יצרנו, בעזרתו של יועץ הנגישות של הנציבות, אבחנה בין הרמפות השונות.

עליזה קן: אם חבר הכנסת גילאון יראה, יש רמפה שמצויה בחלק א' בסעיף 5, שלגביה אין צורך בהסכמת שכנים.

עליזה קן: אני מזכירה את המצב המשפטי כפי שהוא היום: כל שינוי ברכוש המשותף שלא מצויין בסעיף ספציפי בחוק המקרקעין, טעון הסכמה של כל השכנים.

עליזה קן: בכל הנושאים שמוזכרים פה, אפילו בנושאים שבהם יש צורך בהסכמה של 75%, יש הקלה לעומת המצב הקיים.

עליזה קן: אם חבר הכנסת גילאון יסתכל ברשימה שבחלק ב', הוא יראה שהצטמצמנו בה לדברים שמהווים שינוי פיזי לא מבוטל ברכוש המשותף.

עליזה קן: בדברים האלה אנחנו סבורים שיש צורך בהסכמה של רוב בעלי הדירות.

עליזה קן: המפקח על רישום מקרקעין יכול לשים את עצמו במקום שכן שמסרב מטעמים בלתי סבירים לתת את הסכמתו, שזה עוד פתח לשכן שזקוק להתאמה לעבור את התנאים שבחוק.

עליזה קן: היה נסיון להצטמצם עד כמה שניתן, אבל בדברים כמו החלפת ריצוף, הריסת גדר, שינוי פתחים אנחנו עדיין סבורים שיש צורך בהסכמת רוב השכנים.

אריה דורקביץ: צריך לדבר גם על דלת כניסה.

עליזה קן: יש הבדל בין חלק א' סעיף 2 לחלק ב' סעיף 2.

עליזה קן: בשביל התאמת דלת ללא ביצוע שינוי במבנה לא צריך הסכמת דיירים.

אריה דורקביץ: את מדברת על הבית או על הדירה?

עליזה קן: ההצעה הזאת נוגעת אך ורק לרכוש המשותף.

יאיר פרץ: אני מבקש התייחסויות נקודתיות לסעיפים שהועלו פה, בלי לפתוח את הדיון מחדש.

יאיר פרץ: אני חושב שנעשתה פריצת דרך משמעותית בחוק הזה.

יאיר פרץ: בואו ניתן לחוק הזה לרוץ.

יאיר פרץ: כפי שחבר כנסת גילאון אמר, ניתן לשפר כל חוק ואנחנו נמשיך לשפר אותו.

דורון יהודה: מדובר בהסכמה של 50%-51% של הדיירים.

דורון יהודה: מנסיון אני אומר לכם, שיש הרבה מקרים שמספיק כמה דיירים שמתנגדים ואנחנו תקועים עם העניין של השינויים.

דורון יהודה: השאלה איך מתגברים על העניין הזה.

דורון יהודה: את ההתנגדות של ה-50% אני רואה בשטח יום יום.

דורון יהודה: לאחר שהנכה עוזב את הדירה הוא צריך להחזיר את המצב לקדמותו.

דורון יהודה: השינויים האלה כרוכים בכסף רב.

דורון יהודה: אני חושב שיש דברים שניתן להחזיר לקדמותם, כמו להוציא את המעלית אם היא מפריעה, אבל לא לשנות את כל מערכת החשמל שהוא עשה, להוציא את האינטרקום.

דורון יהודה: צריך לתת על זה את הדעת.

נטע דגן: אני מבקשת להתייחס לשני הנושאים שחבר הכנסת גילאון ומשרד המשפטים העלו.

נטע דגן: קודם כל, לגבי האישור של הרופא, מעבר לזה שיש פה טירטור מיותר יש פה גם מסר מאוד בעייתי של חוסר אמון.

נטע דגן: בכל החקיקה החדשה לא מבקשים אישור של רופא – בחוק שוויון לאנשים עם מוגבלות, בחוק איסור אפליה במוצרים ושירותים, בחוק הקלפיות.

נטע דגן: יש היום חוק חדש שאומר שאדם עם מוגבלות יכול לבחור בקלפי שהוא לא רשום בה.

נטע דגן: מה יותר דרמטי מזה?

נטע דגן: מה יותר פתח "למירמה" מזה?

נטע דגן: שמענו את כל הטענות האלה בוועדה.

נטע דגן: הכניסו אדם עם מוגבלות בלי שום אישורי רופאים.

נטע דגן: לא שמענו אף טענה אחרי הבחירות שהיו רמאויות.

נטע דגן: יש הגדרה חדשה בחוק השוויון שצריך ללכת לפיה, בעיקר במקרה שלפנינו שממילא האדם מגיע למרפא בעיסוק, לרופא או לפיזיותרפיסט.

נטע דגן: אני מציעה להוריד את זה מההגדרה ולהוסיף לטופס שלמרפא בעיסוק יש שיקול דעת לבקש גם תעודה רפואית.

יאיר פרץ: אבל הלכו לקראת בכך שכל רופא יכול לתת אישור.

נטע דגן: אין בעיה, אבל בואו נוריד את זה מההגדרה.

נטע דגן: בואו לא נגיד לאנשים שאנחנו לא מאמינים להם.

נטע דגן: בואו נכניס את זה לטופס ולא להגדרה.

נטע דגן: יש פה עוד דברים שמיותר לדרוש עליהם כל כך הרבה אחוזים של הסכמה, כמו פתיחת כניסה נוספת בחצר הבית המשותף שצריך 75% של הסכמת שכנים.

יאיר פרץ: אבל זה רכוש משותף.

נטע דגן: עם כל הכבוד, בואו ננסה לעשות פריצת דרך.

יאיר פרץ: אמרתי בפתיחה שזאת פריצת דרך.

יאיר פרץ: בואו ניתן לחוק לרוץ.

יאיר פרץ: תמיד ניתן לשנות, תמיד ניתן להוסיף.

שמואל חיימוביץ: לגבי הערה שלך שנעשה משהו ואחר כך נראה מה קורה, אז אנחנו מכירים את חוק התכנון והבנייה, את פרק הנגישות שדן בנושא של סידורים לנכים בבניינים, וזה מה שאמרו לפני שלושים ומשהו שנה כשחוקקו את החוק, אבל עד היום לא מצליחים לשנות דברים.

שמואל חיימוביץ: עכשיו, אולי, בתהליך של חוק השוויון ישנו את פרק הנגישות.

שמואל חיימוביץ: דברים שמנציחים כאן קשה מאוד לשנות אחר כך, ולכן כדאי כן להוציא משהו שראוי ומשפר את המצב לעומת המצב היום.

שמואל חיימוביץ: לגבי העניין הזה של רופא, בסעיף 2 כתוב במפורש שרופא, פיזיותרפיסט ומרפא בעיסוק יאשרו בחתימתם שצריך לעשות את השינויים האלה.

שמואל חיימוביץ: מה, הם יעשו את זה בלי לראות אם יש לאדם מוגבלות כלשהי?

שמואל חיימוביץ: למה צריך קודם להגיד לו "תלך לרופא, אחר כך אתה יכול ללכת לפיזיותרפיסט או למרפא בעיסוק".

שמואל חיימוביץ: ברשימה של חלק א' אני מבקש שיהיה כתוב במפורש "הסרת מחזיר שמן".

שמואל חיימוביץ: מה זה "מחזיר שמן"?

שמואל חיימוביץ: שהדלת יכולה להסגר לבד חזרה.

שמואל חיימוביץ: דבר כזה יוצר בעיה מאוד גדולה לאנשים שקשה להם לפתוח את הדלת, לאנשים שלא יכולים באותו זמן גם לנוע עם כסא הגלגלים וגם ללחוץ את הדלת.

שמואל חיימוביץ: זה צריך להיות כתוב בתור דבר שאין עליו ערעור.

שמואל חיימוביץ: אפשר לשאת את המחזיר שמן הזה כדי לאפשר לאדם כניסה לדירה.

יאיר פרץ: זה עבר לקטגוריה אחת.

שמואל חיימוביץ: אני מציע שזה יצויין במפורש.

שמואל חיימוביץ: לגבי החנייה צריך שיהיה כתוב גם גודל החנייה.

שמואל חיימוביץ: אם לא יהיה כתוב הגודל אז לא נשיג את היעד שאנחנו רוצים.

ג'ודי וסרמן: גודל החנייה ללא הסכמה של הדיירים?

שמואל חיימוביץ: בוודאי.

שמואל חיימוביץ: צריך להוסיף את המילים "מבלי לפגוע בחניות אחרות או בתנועת רכב".

שמואל חיימוביץ: אני מציע לשקול להעביר את כל חלק ג' לחלק ב'.

שמואל חיימוביץ: מה מהות החוק שלנו פה?

שמואל חיימוביץ: להקל כשמישהו רוצה לעשות התאמות.

אריה דורקביץ: מי שצריך לתת את האישור זה האנשים שהם בעלי הטאבו.

אריה דורקביץ: יש המון דירות ששוכרים אותן, ולך תחפש את בעלי הטאבו שיחתמו ויאשרו את זה.

אריה דורקביץ: צריך להפחית למקסימום 51%.

אריה דורקביץ: הנושא השני זה הטופס של הרופא.

אריה דורקביץ: אנחנו רואים בזה טרטור נוסף, ולכן אנחנו מבקשים להסיר את זה.

אריה דורקביץ: על-מנת לקבל אישור לרמפה, הוא עובר 7 מדורי גיהינום.

אריה דורקביץ: רק אחרי שהוא עובר את כל זה יאשרו לו ויעשו את הרמפה.

אריה דורקביץ: תורידו את האישורים.

אריה דורקביץ: מדובר גם בעגלת תינוקות, בעגלת קניות ובנכים, שיבואו לבקר באותו בניין את המשפחות שגרות שם.

עליזה קן: נאמר שיש קושי להשיג את הסכמת השכנים כי השכנים מסרבים, לכן הכנסנו את הסמכות המיוחדת של המפקח, שאם הוא מצא ששכן התנגד מטעמים שהם בלתי תלויים, לא קשורים לעניין של ההתאמה והם בלתי סבירים, הוא יכול להסכים במקום ובכך עוברים את המכסה.

עליזה קן: לעניין החזרת המצב לקדמותו, בשונה מההצעה כפי שהיתה בהתחלה, שבה היתה חובה להחזיר את המצב לקדמותו אלא אם אסיפת הדיירים פטרה, אנחנו הפכנו לבקשת אירגון "בזכות" את הקערה על פיה, ואמרנו שאסיפת הדיירים רשאית להחליט שיוחזר המצב לקדמותו.

עליזה קן: הרכוש המשותף הוא רכוש של כולם.

עליזה קן: אם מבצעים בו שינוי חרף התנגדותם של חלק, אז בסוף צריך להחזיר את המצב לקדמותו, כי הדבר שאמור היה לשרת אותך עכשיו כבר לא צריך לשרת אותך.

עליזה קן: זה עיקרון די מושרש.

אריה דורקביץ: אם הרסת גדר, תבני את הגדר חזרה?

עליזה קן: אם אסיפת הדיירים מחייבת אז כן.

אריה דורקביץ: נשמע לא טוב.

עליזה קן: זה לא אבסורד.

עליזה קן: הנחת היסוד היא, שהסרת הגדר משרתת בראש וראשונה את הצרכים של השכן, שהם צרכים מכובדים, חיונים ונחוצים.

שמחה בניטה: ואם הנכה מת אז הילדים שלו צריכים לשלם את זה?

עליזה קן: אם אסיפת הדיירים החליטה אז כן.

עליזה קן: זה רכוש של כולם.

שמחה בניטה: את רוצה להפיל את התיק הזה על הילדים?

שמחה בניטה: זאת הצעה לא הגיונית ולא הוגנת.

שמחה בניטה: זה עוול לילדים שנשארים אחרי שהנכה מת.

שמחה בניטה: אם ביטוח לאומי קיבל את זה בנושא של מכוניות, אז שהדיירים יקבלו את זה בנושא של דיור.

שמחה בניטה: אם אדם מסתלק משם זה בדרך כלל כשהוא נפטר.

שמחה בניטה: זה נשמע לא אנושי ולא הגיוני.

אריה דורקביץ: נניח שלהחזיר לקדמותו יעלה 50 אלף שקל, אתה יכול להשיט את זה על המת?

יאיר פרץ: אני מניח שוועד הדיירים זה ועד אנושי שיושב ודן בכל דבר לגופו.

אריה דורקביץ: בהרבה פעמים לא.

יאיר פרץ: רבותי, אני מבין אתכם, אבל צריך בדברים מסויימים לעשות איזון.

יאיר פרץ: יש פריצת דרך בחוק הזה, בואו נתקדם קדימה ונראה מה ניתן לעשות.

אריה דורקביץ: רמפה זה דבר יפה או לא יפה?

אריה דורקביץ: זה לא נראה לדיירים יפה?

אריה דורקביץ: חייבים להסיר את זה?

יאיר פרץ: יכול להיות שלא יצטרכו להסיר.

אריה דורקביץ: גישה לנכים זה דבר יפה או לא יפה?

שמחה בניטה: אם הכל היה כל כך אנושי במדינה לא היינו מגיעים לחוק הזה, לא היינו יושבים פה.

יאיר פרץ: אם אנחנו רוצים לקדם את הדברים כדי שיעברו בצורה חלקה, אז בואו נלך בכיוון הנכון.

יאיר פרץ: יש אנשים בצד השני שיש להם טענות משלהם: זה מוריד את ערך הדירה וכו'.

אריה דורקביץ: בכל חלק מהחיים יש פשרה, בנושא של נכים אין פשרה.

יואב הריים: המטרה שלנו בסופו של דבר היא שכל בניין במדינת ישראל יהיה נגיש, בין אם גר שם נכה ובין אם לא גר שם נכה.

יאיר פרץ: זה הרציונל.

דורון יהודה: יש דברים בתוך כל ההתאמות שאסור להוריד.

דורון יהודה: יכול להיות שיש דברים שכשהנכה לא גר במקום הם מפריעים, קחו למשל מעלית.

דורון יהודה: אם מעלית, שהיא לא מעלית כללית של הבניין, מפריעה צריך להסיר.

דורון יהודה: יש דברים שלא ניתן להסיר.

דורון יהודה: אני כאחד שמחפש קבלנים שיבנו דירות לנכים, נתקל בתופעה של התנגדויות.

דורון יהודה: אסור להשאיר פתח להחזיר את הדברים לקדמותם, אלה דברים שצריכים להשאר כמו שהם.

דורון יהודה: כשיש דברים שמפריעים צריך לתת למפקח סמכות להכריע בהם.

שמחה בניטה: מדברים פה על זכות הקניין כאשר דיירים גרים שם, אבל המצב יותר חמור באזורי בנייה חדשים, כשיש לך גדר לכביש הראשי ולא מוכנים לפרוץ את הדרך, וזה עוד לפני שהדיירים נכנסים.

יאיר פרץ: זה בחוק אחר שעכשיו מגבשים אותו.

יאיר פרץ: אני חושב שניתן להוסיף, שלא רק ועד הדיירים יהיה המחליט אלא למפקח יהיה שיקול דעת.

עליזה קן: יש 9 מפקחים בכל הארץ שעושים את עבודתם נאמנה.

עליזה קן: הצורך באישור מפקח על כל שינוי ושינוי יעמיס..

יאיר פרץ: לא שינוי.

יאיר פרץ: דובר על כך שכשה

יאיר פרץ: דייר הנכה עוזב את דירתו וועד הבית הוא המחליט מה כן צריך לשנות ומה לא צריך לשנות, למפקח תהיה סמכות להגיד לוועד הבית אם הוא החליט החלטה לא סבירה.

עליזה קן: הדלת למפקח תמיד פתוחה, אבל אם פותחים אותה בצורה כזאת צריך לפתוח אותה בכל הכיוונים, וזה אומר גם להביא נושאים אחרים בפני המפקח.

עליזה קן: אני לא חושבת שזה יהיה שינוי לטובת העניין.

עליזה קן: קיבלתי פה הצעה שנשמעת לי מאוד הגיונית, להגביל בזמן את סמכותה של אסיפת הדיירים להחליט אם צריך להחזיר את המצב לקדמותו.

עליזה קן: בנוגע להזזת התאמות מסעיף לסעיף אפשר לשנות זאת בצו.

עליזה קן: זאת הקלה נוספת שעשינו.

עליזה קן: כולנו מכירים בעובדה שזה בעצם משהו שצריך להריץ אותו.

עליזה קן: יכול להיות שיהיו דברים אחרים, יכול להיות שנצטרך לשנות את רף ההסכמות, אבל המנגנון הוא מנגנון יותר יעיל מאשר מנגנון של תיקון חוק.

יאיר פרץ: האם לא ניתן, מלכתחילה, לפני שעושים את השינויים, שתתקבל החלטה מה צריך להחזיר לקדמותו, מה לא צריך להחזיר לקדמותו?

יאיר פרץ: זה ימנע את כל החיכוכים.

יאיר פרץ: כשהנכה הולך על ההטבות כאלה, יכול להיות שעל דברים מסויימים הוא מוותר מראש.

יאיר פרץ: למה לא ניתן לעגן את זה?

יאיר פרץ: זה יפתור את כל הסיכסוכים ואת כל המלחמות.

עליזה קן: המחשבה מאחורי מה שכתוב היתה, שהאדם עם מוגבלות הוא זה שיכול לתמרן את הדברים כמו שהוא רוצה לעניין החזרת המצב לקדמותו.

עליזה קן: אם הוא רוצה שאסיפת הדיירים תתכנס לפני שהוא בכלל מבצע את ההתאמה כי הוא רוצה להיות בטוח, הוא יכול לעשות את זה.

עליזה קן: אם הוא רוצה שהדבר יתברר ברגע שחלף הצורך, הוא יכול גם את זה.

עליזה קן: אין חובה שאסיפת הדיירים תתכנס לפני ביצוע ההתאמה.

עליזה קן: להגביל בזמן אני חושבת שזה רעיון טוב.

עליזה קן: יש לאסיפה פרק זמן מסויים אחרי חלוף הצורך להחליט.

נטע דגן: אני מקבלת את הרעיון של הגבלת הזמן של אסיפת הדיירים.

נטע דגן: יש מנגנון, שעו"ד קן דיברה עליו קודם, שהמפקח יכול להחליט אם אחד השכנים מתנגד מטעם לא סביר.

נטע דגן: יכול להיות שנחיל את זה גם על זה.

עליזה קן: אז נצטרך לעשות את זה כך שגם השכן יוכל לפנות ולבקש שהמפקח יחליט שכן צריך לעשות.

נטע דגן: למה?

נטע דגן: אם יש הסכמה של 51%?

ג'ודי וסרמן: לעניין ההצעה של הגבלת הזמן, יתכן שצריך להוסיף בפיסקה (ז), שאסיפת הדיירים רשאית להחליט תוך 90 יום ממועד שחלף הצורך בביצוע ההתאמה על הצורך בהסרת ההתאמה.

עליזה קן: לא יאוחר מ-90 יום.

אריה דורקביץ: לא שמעתי שום התייחסות לגבי אותם סעיפים שחלה עליהם הסכמה של 75% מהדיירים.

אריה דורקביץ: למה שהכל לא יעבור לסעיף ב'?

אריה דורקביץ: לעלות קומות עם כיסא הגלגלים ולחפש את החתימות של הדיירים זה קשה מאוד.

אריה דורקביץ: מאיפה אני אביא 75%?

נטע דגן: משרד המשפטים מדבר על זה שהמפקח יחליט במקום אדם.

נטע דגן: אני רוצה להזכיר שזאת פרוצדורה וזה זמן.

נטע דגן: אם ניקח מצב שאדם שגר בבניין הופך להיות אדם עם מוגבלות וצריך לעשות התאמות, עד שהוא יגיע למפקח ויבקש את ההתאמה יקח הרבה זמן.

נטע דגן: 75% זה רף גבוה.

יאיר פרץ: למה ב-4 הקטגוריות הללו צריכים 75%?

עליזה קן: יש כאן 4 מקרים, שסברנו שבגלל השינוי המהותי שהם עושים לחזות הבית ולרכוש המשותף - שינוי תוואי של שביל גישה קיים, ייחוד או הקצאה של מקום חניה קיים, פתיחת פתח נוסף, הכשרת מקום כמקום חניה - נדרש בהם רף אומנם נמוך מהרף הקיים אבל לא רף של 51%.

עליזה קן: המצב דומה מאוד למצב שקיים היום בסעיף 71א לחוק המקרקעין, שעניינו הצמדת חלקים מהרכוש המשותף לדירה מסויימת.

עליזה קן: לגבי הקצאת מקום חניה.

עליזה קן: .

יאיר פרץ: זה יעמוד בבג"ץ?

עליזה קן: הבאנו דוגמאות של אנשים שגם הם צריכים שיקצו להם מקום חניה.

עליזה קן: מדובר, למשל, ב- 3 מקומות חניה לא צמודים לאף דירה כשיש 6 דיירים.

עליזה קן: זה לא המקרה שהעירייה מקצה מקום מחוץ לרכוש המשותף.

עליזה קן: בתוך הדירה פנימה צריכה להתקיים מערכת איזונים, שצריך לשקול אותה.

עליזה קן: חשבנו שבגלל סוג מיוחד של סכסוכים ומקרים של אנשים אחרים שיכולים להעלות טענה לגיטימית "אני גם צריך מקום חניה שיוקצה לי", רצוי שיהיה רף יחסית גבוה.

עליזה קן: זה בעצם הצמדה של מקום חניה לדירה כשהדין הוא דין של 71%.

שמואל אברמוביץ: אני חושב שחלק ג' מרוקן מתוכן את כל השאר.

שמואל אברמוביץ: נותנים לי לעשות מעלית, לעשות רמפה, אבל דווקא במקום חניה צריך הסכמה של 75% מהדיירים.

שמואל אברמוביץ: כל החוק הזה נועד לתת אפשרות של חיים סבירים לאדם עם מוגבלות.

שמואל אברמוביץ: כשמדברים על הצמדה, אפשר לקבוע שההצמדה היא כל עוד הנכה גר שם, ואחרי זה אותה חניה חוזרת להיות חלק מהרכוש המשותף.

יאיר פרץ: מרוב שנדחק את אותם בעלי דירות שקנו במיטב כספם.

יאיר פרץ: .

אריה דורקביץ: שהדיירים לא ירצו אותנו?

אריה דורקביץ: אדוני, אנחנו מדברים על שינוי בחברה.

דורון יהודה: הם אומרים "הנכים מורידים את ערך הדירה".

יאיר פרץ: אני לא מדבר על אנשים חסרי.

יאיר פרץ: .

יואב הריים: אבל זה קיים.

יאיר פרץ: בואו נשאיר את הכתוב בסעיף ג' כמות שהוא ונראה איך זה פועל.

אילן גילאון: יש פה מצב קנייני מסויים, שזה מה שיוצר את המתח.

אילן גילאון: נראה לי שאפשר היה להקל כאן.

אילן גילאון: אני לא רוצה להכניס מדרגה שלישית.

אילן גילאון: אנחנו צריכים ללכת על איזו שהיא פשרה.

אריה דורקביץ: פשרה זה 51%.

אריה דורקביץ: הבקשה המקורית שלנו היתה בלי אישור של אף אחד.

ג'ודי וסרמן: אני רוצה להזכיר שני דברים שמצויים בנוסח החוק ואולי קצת ירככו.

ג'ודי וסרמן: אם ההתנגדות של אחד הדיירים היא מטעמים בלתי סבירים, המפקח יכול להחליט ולאשר במקומו.

ג'ודי וסרמן: אנחנו רוצים מצד אחד לשמור על זכויות הקניין של כל בעלי הדירות, ומצד שני אנחנו לא רוצים לאפשר התנגדות שהיא בלתי סבירה.

ג'ודי וסרמן: האפשרות לשנות את התוספת, להעביר מחלק לחלק וכו', זה לא הליך של חקיקה ראשית ב-3 קריאות, אלא השר יכול לעשות את זה בצו בהתייעצות עם אירגונים, בהתייעצות עם ועדת העבודה והרווחה וכו'.

ג'ודי וסרמן: אני מציעה להשאיר את זה כמו שזה ולראות איך הדברים פועלים בשטח.

אריה דורקביץ: נחזור לאותו מצב.

נטע דגן: אני מסכימה שצריך להיות איזון בין זכויות קנייניות לבין הזכות של אדם עם מוגבלות.

נטע דגן: חוק המקרקעין עושה איזונים כאלה.

נטע דגן: 75% של הסכמה זה במקרה שבו אדם רוצה להרחיב את הדירה הפרטית שלו לרכוש הציבורי.

נטע דגן: מי שיש לו 4 חדרים ורוצה 5 חדרים, הגיוני לדרוש 75% הסכמה של שכנים.

נטע דגן: זה לא דומה לשינוי תוואי של שביל גישה קיים.

נטע דגן: יש שני דברים שאין שום סיבה שתהיה הסכמה של רוב מיוחד- שינוי תוואי של שביל גישה קיים, פתיחת פתח כניסה או שער נוסף.

נטע דגן: לגבי ייחוד של מקום חניה קיים, בואו נעשה את זה כמו מעלית – 66%.

עליזה קן: מעלית משביחה את ערך הנכס.

עליזה קן: שינוי של שביל גישה קיים יכול לשנות לפעמים מקצה לקצה את החזית של הרכוש המשותף.

עליזה קן: לפעמים זה יכול לפגוע בבעל דירה.

אילן גילאון: אם זה שינוי תוואי באופן שמשנה את המפלס או את החזות, הוא לא יקבל את הרישוי המקצועי.

עליזה קן: למה?

עליזה קן: הוועדה התכנונית שוקלת שיקולים תכנוניים, היא לא שוקלת אם השביל עובר ליד כל הדירות.

אריה דורקביץ: כל אלה שעל כיסאות גלגלים לא מסכימים לסעיפים האלה לא סתם.

אריה דורקביץ: אנחנו יודעים למה, אנחנו חיים את זה.

אריה דורקביץ: כל אלה שהולכים על שניים מוכנים לפשרה, מוכנים לכל דבר.

אריה דורקביץ: הם הולכים הביתה וטוב להם.

אריה דורקביץ: לנו קשה.

אריה דורקביץ: 4 מדרגות או מדרגה אחת זה אותו דבר בשבילנו.

יאיר פרץ: נכה הוא נכה.

אריה דורקביץ: אם הנכה צריך שיהיה שינוי תוואי, חייב שיהיה שינוי תוואי כי אחרת הוא לא יוכל לגור שם.

מומו שלייף: כמחוקק תן לי את הדרך.

מומו שלייף: אל תזרוק אותי לדיעה של אנשים.

מומו שלייף: תן לי את הדרך להגיע, להשתלב.

מומו שלייף: איך נפרוץ את החומה שמייסרת את ציבור הנכים?

מומו שלייף: תראו על מה מתווכחים?

מומו שלייף: אם 75% או 51%.

מומו שלייף: אתם מצטיירים כארץ של רחמנים בני רחמנים.

מומו שלייף: אם תוציאו את זה לתקשורת תראו איך תיראו.

מומו שלייף: הוא אמר שהוא יעלה 4 קומות?

מומו שלייף: לפעמים הנכה עומד ליד השער בגשם עד שבא השכן ונותן לו את הסכמתו.

מומו שלייף: אתה יודע מה זה לשבת בכיסא גלגלים ולחכות 3 שעות?

מומו שלייף: בסוף האדם מגיע ואומר שהוא לא יכול לדבר איתך.

מומו שלייף: אתה משפיל אותי.

מומו שלייף: על מה מתווכחים פה?

אילן גילאון: את סעיפים 1 ו-4 בפרק ג' צריכים להוציא מהסטטוס הזה, ואילו את סעיפים 2 ו-3 צריכים להשאיר באותו סטטוס.

אריה דורקביץ: מה פתאום?

אריה דורקביץ: חניה לא חשובה?

אריה דורקביץ: אילן, אנשים רעים.

יאיר פרץ: אני הולך לקבל את ההצעה של חבר הכנסת גילאון להעלות את סעיפים 1 ו-4 לקטגוריה של 51%.

יאיר פרץ: אם אותו שביל יכער את הבניין, אז גם 51% לא יהיו, ואם השביל לא יכער את הבניין, אז גם 75% יהיו.

יאיר פרץ: סעיפים 2 ו-3 ישארו בקטגוריה של 75%.

עליזה קן: אני מציעה שסעיפים 1 ו-4 יהיו ב-66%.

אילן גילאון: אז אני דורש שסעיפים 2 ו-3 יהיו ב-66%.

ג'ודי וסרמן: מדובר פה בתיקון לחוק המקרקעין.

ג'ודי וסרמן: אנחנו צריכים לראות איך זה משתלב עם ההוראות הקיימות.

ג'ודי וסרמן: היום לגבי מעלית נדרשת הסכמה של 66% מהדיירים.

ג'ודי וסרמן: השאלה היא אם סביר לגבי שינויים כאלה לאפשר שיעור יותר קטן מזה.

ג'ודי וסרמן: אני מציעה שנצמיד את 1 ו-4 ל66%.

אילן גילאון: אני, כדי לא לגרום לריב, הצעתי ששני סעיפים יעברו לקטגוריה של 51%.

אילן גילאון: אני מציע שנוריד בכלל את הקטגוריה של 75% כקטגוריה שלישית ונעשה במקומה 66%.

יאיר פרץ: אנחנו מסכמים שסעיפים 1 ו-4 בחלק ג' עולים לקטגוריה של חלק ב' וסעיפים 2 ו-3 נשארים בקטגוריה של 75%.

דורון יהודה: אנחנו הולכים להכניס את הנכים להוצאה כספית גדולה כשאנחנו אומרים להם להחזיר את המצב לקדמותו.

יאיר פרץ: סיכמנו את הנושא הזה.

אילן גילאון: אני עומד על כך שנוריד את הסעיף של אישור רופא.

ג'ודי וסרמן: הדרישה בנוסח הקודם היתה של רופא שיקומי.

ג'ודי וסרמן: אמרו אז שזה יקר, התור ארוך וזה יקח זמן.

ג'ודי וסרמן: אין דרישה כזאת יותר.

ג'ודי וסרמן: מדובר עכשיו על אישור מרופא כלשהו.

אילן גילאון: את מסבירה לי שהמצב הוטב, אני אומר שזה לא נחוץ.

אילן גילאון: נניח שיש אחד מטורף שהוא לא נכה, הוא סתם נוסע בעגלה, והוא רוצה לעשות אומגה מהחלון שלו, שיהנה מההפקר, אני מוכן לוותר לו.

נטע דגן: למה צריך להציג את האישור הזה לשכנים?

עליזה קן: לגבי האישור הרפואי, הטענה הראשונה שתועלה "האיש הזה הוא לא איש עם מוגבלות".

אריה דורקביץ: למה הוא צריך את זה אם הוא לא נכה?

יאיר פרץ: אדם שחולה בניוון שרירים שהולך.

אריה דורקביץ: הוא צריך את זה.

יואב הריים: הוא בעוד שנה כבר לא ילך.

עליזה קן: ברגע שטענה כזאת מועלית בדיון בפני המפקח, המפקח לא רשאי ולא מוסמך לבוא ולומר "אם הפיזיותרפיסט לא ביקש למה שאני אבקש", הוא חייב להביא תעודה או עדות ממישהו שאכן האדם הוא בעל מוגבלות.

אילן גילאון: אני מציע שהוא יראה תעודה כלשהי המוכיחה שהוא בעל מוגבלות.

אילן גילאון: אם אין לו את זה, שישיג אישור מהרופא.

יאיר פרץ: אני לא יודע מה הבעיה לגשת לרופא.

אילן גילאון: אם הוא זכה במקום ראשון באולימפיאדת הנכים בשחייה זה מספיק?

ג'ודי וסרמן: הוא לא היה מעולם אצל רופא?

אילן גילאון: אני רוצה להראות לכם כמה אבסורדי מה שאתם מבקשים.

יאיר פרץ: אני משאיר את הסעיף של האישור הרפואי כמו שהוא, אני משנה את חלק ג' כך שסעיף 1 ו-4 עוברים לקטגוריה של חלק ב', ואני מוסיף הגבלה של זמן של 90 יום בסעיף (ז).

יאיר פרץ: מי בעד?

יאיר פרץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר

אילן גילאון: אנחנו נכניס הסתייגות.

יאיר פרץ: זכותך.

יאיר פרץ: בנוסף יש הסתייגויות לחוק המקרקעין (תיקון מס' 21) של חברי הכנסת מוחמד ברכה, מח'ול ותמר גוז'נסקי, שחלק ג' יהיה 60% במקום 75%.

יאיר פרץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.