ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 327, 2001-07-03 10:30

יאיר פרץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יאיר פרץ: על סדר היום הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – מועד החופשה), התש"ס-2000, של חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי.

יאיר פרץ: בבקשה, אדוני.

ויקטור בריילובסקי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לומר שזה חוק מאד חשוב שאומר שכל עובד רשאי לקחת יום אחד חופשה במהלך שנת עבודה, על חשבון החופשה השנתית, בתנאי שהוא מודיע על כך למעביד 30 יום מראש.

ויקטור בריילובסקי: זה לא עניין מפלגתי אלא דבר הומניטרי.

ויקטור בריילובסקי: לא תמיד יש הרמוניה בין עובד למעביד, לפעמים יש יחסים לא כל כך טובים ואני חושב שזה נעים וטוב לעובד.

ויקטור בריילובסקי: קיבלתי כמה פניות, במיוחד מעולים, שיש בעיה לקיים חגיגה, יום הולדת או יום נישואים וזאת הסיבה.

ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לומר שבקריאה טרומית קיבלתי תמיכה מכל המפלגות, מהעבודה, מהליכוד, מש"ס, ממר"צ, ממפלגות רוסיות וממפלגות ערביות, זאת אומרת שלא היה אף מתנגד ואף נמנע.

ויקטור בריילובסקי: אני מבקש להכין את זה לקריאה ראשונה.

יאיר פרץ: אני מבין שזה במסגרת מכסת החופשה השנתית של אותו עובד ולא יום נוסף.

ויקטור בריילובסקי: נכון, לא יום נוסף.

יאיר פרץ: אין עלויות כספיות והעובד יבחר לו את היום, אם זה אזכרה או להבדיל מסיבת נישואין.

יאיר פרץ: למשרד העבודה והרווחה יש התנגדות?

מיכאל אטלן: הממשלה תומכת בהצעת החוק.

מיכאל אטלן: היום יש זכות לעובדים למכסת ימים אבל אין חובה למעסיק לאפשר לו לקבוע מתי, חוץ מאשר אותם ימים המוסדרים בהסכמים קיבוציים או בצווי הרחבה ויש כאלה ימים, כמו ימי אבל, למשל.

מיכאל אטלן: כשמדובר ביום אחד בשנה, זה נראה בסדר.

יאיר פרץ: הדברים ברורים.

יאיר פרץ: נציג התעשיינים, בבקשה.

ישראל חזקיה: בדרך כלל המעסיק הוא זה שקובע את החופשה, על פי הכללים.

ישראל חזקיה: חברי הכנסת כתבו בדברי ההסבר יום אזכרה, יום נישואין וכו', ואלה דברים קבועים.

ישראל חזקיה: אם הדבר קבוע, ניתן להגדיר תאריך שהוא קבוע ופרמננטי, כי תאריך אזכרה הוא קבוע ואין לנו בעיה עם זה.

ישראל חזקיה: החשש שלנו הוא מדבר אחר.

ישראל חזקיה: מעסיק קטן, לדוגמה, שיש לו שניים או שלושה עובדים והעובד יודיע לו ולא יתאם איתו.

יאיר פרץ: יודיע לו 30 יום מראש.

יאיר פרץ: המעסיק ייערך לזה ואני חושב שאין סיבה שתתנגדו להצעת החוק.

יאיר פרץ: בסך הכל מדובר ביום אחד בשנה ובמסגרת מכסת החופשה השנתית, כאשר אני בטוח ומשוכנע שאם אותו מעסיק יבוא לעובד ויאמר לו: באותו יום יש לי לחץ מסוים, תדחה את זה ביום, בדרך כלל אין שום בעיה להזיז את המועד.

יאיר פרץ: אני חושב שאין שום סיבה שתתנגדו.

עו"ד ג'ודי וסרמן: כפי שהמציע אומר, צריך ללכת לקראת העובד ולאפשר לו לקחת יום חופשה אם הוא מודיע מראש, אבל המציע עצמו אמר שלפעמים אין יחסי עבודה תקינים וכו' והמעביד לא מאפשר לו.

עו"ד ג'ודי וסרמן: אני מעלה בדעתי סיטואציה, אולי קיצונית, שבה העובד מודיע מראש 30 יום או אפילו 60 יום מראש על כוונתו לצאת ליום חופשה, וזה נופל בדיוק על יום מאד משמעותי מבחינת עבודה.

עו"ד ג'ודי וסרמן: בוא נחשוב על עובד שעובד מספר שנים לקראת פרוייקט והוא מודיע מראש שביום הצגת הפרוייקט הוא בחופשה.

עו"ד ג'ודי וסרמן: יש כאן בעיה ובכל סוג עבודה יש ימים יותר חשובים.

עו"ד ג'ודי וסרמן: כשמה

עו"ד ג'ודי וסרמן: לך העבודה הוא רגיל ותקין ויחסי העבודה תקינים, עובד לא יעלה בדעתו לפגוע במקום עבודתו ויעשה כל מאמץ שלא לעשות את זה, אבל כאן אתה נותן סמכות בלעדית לעובד להודיע מראש על יום אחד מבלי לאפשר איזושהי אמירה למעביד.

עו"ד ג'ודי וסרמן: אני חושבת שצריך אולי קצת לסייג את זה ולומר שמטעמים מיוחדים המעביד יהיה רשאי שלא לאשר לו את היום הזה.

ויקטור בריילובסקי: מה זה טעמים מיוחדים?

יאיר פרץ: אזכרות הן דבר שקבוע בלוח השנה וגם אם אותו מעביד ירצה או לא ירצה, זאת אזכרה ויש התחשבות בנושא הזה.

יאיר פרץ: כך גם לגבי ימי נישואין ולגבי כל מיני תאריכים קבועים.

יאיר פרץ: כשמדובר ביום שאין לו משמעות, אני בטוח שגם המציע מתכוון לומר שיהיה איזשהו משא ומתן.

ויקטור בריילובסקי: אם עובד מעוניין בעבודה, כמובן שכן.

עו"ד ג'ודי וסרמן: על פי הניסוח מדובר בהודעה ולא בתיאום.

עו"ד ג'ודי וסרמן: אולי אפשר להוסיף את המשפט: ובלבד שתאם את זה עם המעביד.

מיכאל אטלן: חוזה עבודה צריך להתקיים בתום לב ובדרך מקובלת ומכוח העקרון הזה הפסיקה מחייבת את המעביד, למרות שיש לו פרורגטיבה ניהולית לקבוע מתי ואיך, ובכל זאת היא מחייבת אותו להשתדל לתאם את הדברים האלה עם העובד.

מיכאל אטלן: אם הכוונה היא רק לעגן בחוק את החובה או את המנהג לתאם את הדברים כדי לנסות להגיע להסכמה, זה נראה לי מיותר.

ישראל חזקיה: לפי הנוסח הזה הוא יכול לקחת סתם יום חופשה, שאינו קשור בימי אזכרה או בימי נישואין.

יאיר פרץ: נכון.

יאיר פרץ: אני חושב שמאחר שגם הממשלה לא מתנגדת, האוצר לא מתנגד ומשרד העבודה לא מתנגד, אין שום סיבה לא לאפשר את הנושא הזה אלא להכין את הצעת החוק לקריאה ראשונה.

מיכאל אטלן: הערות לנוסח?

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאם נוסיף את המילה תיאום, אנחנו נאבד את כל המשמעות.

עו"ד ג'ודי וסרמן: לא הצעתי את המילה תיאום.

עו"ד ג'ודי וסרמן: אמרתי שבנסיבות מיוחדות המעביד רשאי לא לאשר את זה.

עו"ד ג'ודי וסרמן: העובד יודיע, אבל בנסיבות מיוחדות, שיצטרכו להיות כמובן מיוחדות, המעביד יהיה רשאי שלא לאשר את זה.

יאיר פרץ: אני חושב שהמציע פתוח לשינויים גם בזה ואת הניסוח אפשר לתאם.

יאיר פרץ: ההחלטה היא שאנחנו מכינים את זה לקריאה ראשונה בנוסח הזה ואם יש תיקונים מסוימים שלא יעקרו את החוק מתוכן, אפשר להכניס אותם.

מיכאל אטלן: לא ברור לי סעיף 2 בהצעת החוק.

ויקטור בריילובסקי: אפשר למחוק אותו.

יאיר פרץ: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.