ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 309, 2001-06-05 09:30

דוד טל: אני פותח את הישיבה.

דוד טל: על סדר-היום: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - ניכוי הכנסות מקצבה), התשס"א-2000 - מאת חברת-הכנסת תמר גוז'נסקי וחברים נוספים.

דוד טל: חברת-הכנסת גוז'נסקי, הציגי את החוק.

תמר גוז'נסקי: הצעת החוק הזו מתמודדת עם אפליית פנסיונרים שזכאים לקבל גם קיצבת נכות.

תמר גוז'נסקי: בקיצבאות, שהן גם קיצבאות מבטיחות קיום כמו קיצבת נכות או קיצבת הבטחת הכנסה, יש אפשרויות, למרות קבלת הקיצבה, לקבל גם הכנסות מעבודה.

תמר גוז'נסקי: אפשרות זו מוגבלת בסכום מסויים של כסף ובדרך חישוב מסויימת.

תמר גוז'נסקי: משום מה, בקיצבת נכות, כאשר אדם יוצא לעבודה יש לו אפשרות להשתכר עד תיקרה מסויימת בלי שתיפגע קיצבתו, ולעומת זאת אם הוא מקבל פנסיה ממקום העבודה, כי לעתים קרובות קורה שבגלל הנכות הוא כבר לא ממשיך לעבוד, הביטוח הלאומי, לפי המצב החוקי הקיים, מנכה לו מהקיצבה כל שקל של הכנסה.

דוד טל: מאיזה גובה?

תמר גוז'נסקי: בלי שום גובה.

תמר גוז'נסקי: במקרה, עליו אני מדברת, מדובר באדם שעבד וכרגע לא עובד ומקבל פנסיה של 1,700 שקל.

תמר גוז'נסקי: מגיעה לו גם קיצבת נכות של 1,700 שקל.

תמר גוז'נסקי: הוא לא מקבל את קיצבת הנכות--

דוד טל: אפילו לא אגורה.

תמר גוז'נסקי: --בגלל שהם מנכים לו את מלוא הפנסיה.

תמר גוז'נסקי: כלומר, עשו לו את החישוב של זה פחות זה והתוצאה היא אפס.

תמר גוז'נסקי: הוא מקיים משפחה.

תמר גוז'נסקי: טענתי היא בשני כיוונים: ראשית - מדובר בשני מסלולים שונים, כשאחד הוא הביטוח והשני הוא העבודה.

תמר גוז'נסקי: שנית - הפנסיה היא תחליף שכר.

תמר גוז'נסקי: אני יודעת, שהביטוח הלאומי וכל מי שעמד מאחורי החקיקה בעבר אמר: "אנו צריכים לעודד אנשים לצאת לעבודה", אבל כשאנו מדברים באדם שמקבל קיצבת נכות, בדרך כלל כבר אין לו שום סיכוי ובנוסף מבחינת גילו אין לו שום סיכוי לקבל עבודה.

תמר גוז'נסקי: לגבי דחיפתו לקבל עבודה, אם הוא היה יכול לקבל עבודה, הוא היה יוצא לקבל עבודה כי מגיעה לו בין כה וכה קיצבת נכות.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת, שעלינו לתקן את העוול הזה.

תמר גוז'נסקי: אינני יודעת בכמה אנשים שיש להם את הבעיה המסויימת הזו מדובר.

דוד טל: תיכף נבדוק זאת.

דוד טל: אני מבין, שהסתדרות הגימלאים מסכימה לזה.

נטע הרפז: כן.

דוד טל: מה אומר הביטוח הלאומי?

דוד טל: רועי קרת, מה אתה אומר?

ר' קרת: רצינו לבקש איזו שהיא ארכה.

ר' קרת: אולי לא נבקש אותה, ויהיה אפשר בכפוף לתיקון שביקשתי מהיועצת המשפטית.

דוד טל: האם רות דיברה איתך אתמול?

ר' קרת: היא לא הספיקה לדבר איתי.

דוד טל: חבל.

דוד טל: דיברתי איתה ארוכות אתמול בלילה.

ר' קרת: אני יודע.

ר' קרת: היא רק אמרה לי שהיא דיברה איתך.

דוד טל: רועי קרת, עם כל הכבוד וההערכה שיש לי לאנשי ביטוח לאומי וחצי מלה רעה אינני יכול לומר עליהם, אי אפשר שתקבלו הזמנה לוועדה בנושא כזה או בנושא אחר ותחליטו שתים-עשרה שעות לפני כן שאינכם ערוכים או מוכנים ולא הכינותם שיעורי-בית ולא מוכנים להגיע לדיון.

דוד טל: בעצם, התבקשתי כאילו לבטל את הישיבה הזו, ואמרתי שאינני מבטל את הישיבה.

דוד טל: אני יכול לקבל שקיבלתם הזמנה, ואז אפשר מיד להרים טלפון למנהלת הוועדה ולומר: "גבירתי, תנו לנו קצת ארכה".

דוד טל: איננו מחזיקים בקרנות המזבח ואומרים: "לא.

דוד טל: כאן ועכשיו".

דוד טל: אבל, אי אפשר שאתם תגיעו לא מוכנים לזה.

דוד טל: אני גם אמרתי לרות, שזה שאינכם מוכנים לזה או שלא דיסקסתם זאת ואינכם יודעים בדיוק מה עמדתכם - לא גיבשתם אותה - זה לא מענייני.

דוד טל: יש כאן מספר חברי-כנסת שהגישו הצעת חוק.

דוד טל: יש לכם עמדה - טוב.

דוד טל: אין לכם עמדה - אני יכול להעביר זאת כך.

דוד טל: בהתחשב בבקשת רות, אמרתי לה, ואני מקווה שגם חברת-הכנסת גוז'נסקי לא מתנגדת, ואם היא תתנגד אקבל גם את עמדתה ואני אומר זאת חד-משמעית, שאנו עוד נדון בזה כרגע ונראה מה הן הבעיות שיכולות להיות.

דוד טל: אבל, בהסכמת חברת-הכנסת גוז'נסקי אנו לא נמשיך במסלול עד שזה יהיה- - -

תמר גוז'נסקי: האם זה אחרי קריאה ראשונה?

דוד טל: אנו נאשר.

תמר גוז'נסקי: נאשר לקריאה ראשונה.

דוד טל: נאשר לקריאה לראשונה, ולאחר מכן לא נמשיך לטפל בזה עד שהמשרד לביטוח לאומי יגיע ונעלה את כל הבעיות האפשריות.

דוד טל: ת' גוז'נסקי: זה מקובל.

דוד טל: אמרתי זאת לרות.

דוד טל: ללא הסכמתו של יושב-ראש הוועדה.

דוד טל: אל תגידי, שיושב-ראש הוועדה תוקע זאת.

תמר גוז'נסקי: לא.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת, שאיננו יכולים לתקן את חוק הביטוח הלאומי בלי הסכמות עם אנשי הביטוח הלאומי.

דוד טל: נכון.

ר' קרת: רציתי להגיד שזה בדיוק מה שאנו רוצים.

ר' קרת: מדובר כאן בעניין מורכב מאד.

ר' קרת: דרך אגב, דיברתי עם ג'ודי וסרמן, כאשר ההצעה הזו עלתה ולפני שהיא יצאה לחוץ-לארץ, והיא מודעת לזה שיש כאן מורכבויות שנוסח זה לא מטפל בהן.

ר' קרת: לדוגמא: מה קורה עם פנסיה מהוונת שמשולמת בתשלום אחד?

ר' קרת: הצעה זו לא מתייחסת לסוגיה הזו.

ר' קרת: יש כאן הרבה בעיות שיש להתייחס אליהן, ויש גם דברים אחרים שאפשר לחשוב עליהם אולי מחוץ לנושא של פנסיה.

ר' קרת: חוץ מזה, בנוסח המקורי שחברת-הכנסת הציעה, למעשה, עניין הפנסיה מוזכר רק בדברי ההסבר.

ר' קרת: בנוסח ההצעה עצמה לא כתוב פנסיה.

ר' קרת: לכן, עמדת הממשלה המקורית היתה להתנגד.

תמר גוז'נסקי: זה הוסבר מעל בימת הכנסת בהסכמת משרד המשפטים.

ר' קרת: אני יודע.

ר' קרת: סיפרו לנו.

דוד טל: רועי קרת, הייתי רוצה שאתם תגיעו לדיון עם כל הבעיות והאפשרויות העתידיות שיכולות לעלות מהצעת החוק הזו כדי שפה בוועדה נמצא להן פתרון.

ר' קרת: אפשר לעשות זאת בשלב הבא--

תמר גוז'נסקי: --בין קריאה ראשונה לקריאה שניה.

דוד טל: אם יש הסכמה, זה בסדר.

דוד טל: נ' כשר: אני מוכרחה להגיד, שלא הצלחתי ממש להבין מה הצעת החוק הזו עושה.

דוד טל: אם גבירתי היתה מגיעה ב-09:30, היא היתה מבינה יותר טוב.

דוד טל: גבירתי לא הגיעה ב-09:30, ולכן אבקש מחברת-הכנסת גוז'נסקי, אם היא רק תסכים, להסביר שוב את הנושא.

תמר גוז'נסקי: יש לי הצעה אחרת.

תמר גוז'נסקי: אני מציעה, שהיועצת המשפטית שהכינה את הנוסח החדש תסביר אותו.

תמר גוז'נסקי: לא צריך לחזור על כך פעמיים.

ר' מיכאלי: למעשה, הנוסח הקודם הראשוני יצר איזו שהיא בעיה שהוא מחק הכנסות מסויימות, ואז נוצר איזה שהוא מצב לרעה במקום לתקן.

תמר גוז'נסקי: האם יש לךְ את הנוסח החדש?

נ' כשר: הבנתי.

ר' מיכאלי: מה שעשינו בנוסח החדש הוא שפשוט השוינו את המצב למה שהיה בסוגיית הכנסות אחרות בהן יש את ה-DISREGARD הזה.

ר' מיכאלי: הערה לעניין הנוסח בהמשך להערת רועי קרת על ההגדרה - בפסקה (2) יש הגדרה של "פנסיה", וזו בדיוק ההגדרה של התקנות של הביטוח הלאומי.

ר' מיכאלי: לרועי קרת היתה איזו שהיא הערה על העניין.

תמר גוז'נסקי: הוא שואל מה קורה עם הפנסיה המהוונת והאם אנו מתכוונים רק לפנסיה שהיא קיצבה חודשית.

ר' מיכאלי: זו שאלה אחרת לגמרי.

ר' קרת: הגדרת "פנסיה" כאן לקוחה מתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות).

ר' קרת: חלק מההגדרה הוא שזה תשלום ששולם לעובד "לאחר".

תמר גוז'נסקי: כלומר, חסרה המלה "עקב".

ר' קרת: חסר גורם ה"עקב".

ר' קרת: זו הערה שמטיבה, כדי שלא יהיה מחר ספק.

ש' אברמי: אם כך, זה במקום "לאחר"?

תמר גוז'נסקי: זה "עקב פרישתו" - נכון?

ר' קרת: זה "עקב פרישתו".

נ' כשר: אם אני מבינה נכון, מדובר על מבחן הכנסות שנעשה לגבי תוספת התלויים של הנכה, ונכה כללי שיש לו מבחן הכנסות על תוספת תלויים, ולמבחן ההכנסות הזה יש איזה שהוא DISREGARD מסויים על הכנסות מעבודה.

נ' כשר: מוצע כאן, שאם העובד פרש ומקבל פנסיה מוקדמת אותה פנסיה תיחשב כאילו הכנסה מעבודה.

תמר גוז'נסקי: אנו יודעים, שלגבי מי שעובר את גיל 65 כל המצב משתנה בקשר לקיצבאות.

ר' פריור: הוא מפסיק להיות זכאי לקיצבה.

דוד טל: האם אתם יודעים לומר בכמה אנשים מדובר?

נ' כשר: זו היתה השאלה שלי.

ר' פריור: לפי הנתונים המצויים בידינו ומדווחים לנו, מדובר על כ-900 איש שיש להם הכנסות מפנסיה.

דוד טל: אני בטוח, שנטשה כשר לא תתנגד לזה.

דוד טל: זהו מספר קטן וזעום.

ר' פריור: אני מוכרחה לציין, שלנו מדוּוחים למשל 7% מהנכים שיש להם הכנסות מעבודה.

ר' פריור: בסקר נכים נרחב שעשינו עם מכון ברוקדייל דיווחו לנו 15% שיש להם הכנסות.

ר' פריור: לא בדקתי עדיין בסקר, כי לא היו לי את הנתונים, לגבי כמה אנשים דיווחו שם שיש להם הכנסות מפנסיה, אך אנו לוקחים את מה שמדווח לנו כבסיס לדיון.

ר' פריור: אנו מדברים על 900-1,000 איש שיש להם הכנסות מפנסיה.

דוד טל: נטשה כשר, בהנחה שזהו המספר, מה תגובתך?

נ' כשר: יש לי קצת בעיה עם הנתון הזה.

דוד טל: אולי תבדקו במשרד האוצר, ולקראת הקריאה השניה תבואי עם מספרים, ואני אז מוכן גם לשנות, אם יהיו מספרים מרחיקי לכת לעומת המספר הזה - נניח שיהיו 4,000 או 5,000 איש.

נ' כשר: אני חושבת, שיש אפילו יותר.

נ' כשר: זו הערכה שבאמת לא מבוססת על משהו, אך אנו רואים בשנים האחרונות הוא שיש לנו גידול משמעותי מאד באוכלוסיית אנשים שנכנסים לנכות כללית - הרבה מעבר לגידול באוכלוסיה.

נ' כשר: בשנים הקודמות היה גידול של 7%-8%, ובשנים האחרונות זה התייצב על סדר-גודל של גידול של 6% בשנה באוכלוסיית נכים כלליים.

נ' כשר: זהו גידול גבוה ממה שהיינו מצפים לפי קצב גידול האוכלוסיה.

ר' קרת: היו גם תיקונים בחוק, למשל: לגבי ילד נכה.

תמר גוז'נסקי: יש הזדקנות של האוכלוסיה, יש יותר פחות ילדים ויותר מבוגרים.

ר' פריור: יש כל מיני.

נ' כשר: אפילו אם לוקחים בחשבון את העולים, העולים גם כן לא נכנסים מיד.

נ' כשר: אפילו אם לוקחים בחשבון את העולים, אין לנו גידול של 6% באוכלוסיית הזו.

נ' כשר: הערכתנו היתה, שקורית כאן אולי איזו שהיא תופעה שהיא פועל יוצא של מצב תעסוקה יותר קשה בארץ, כשאנשים בגיל שהוא כבר לא גיל צעיר ומעל גיל 50 מגיעים למצב שהם פורשים מהעבודה, ואז הם מחפשים לעצמם איזו שהיא השלמת הכנסה מהביטוח הלאומי.

נ' כשר: הרבה פעמים לאנשים בגיל כזה יש כבר 40% נכות שזה תנאי הסף של כניסה למערכת.

תמר גוז'נסקי: האם לרוב האוכלוסיה בארץ בגיל 50 יש 40% נכות?

ר' פריור: זה כמעט כן.

ר' פריור: קצת ראיה, קצת משקל, קצת לחץ דם וקצת זה ומגיעים פחות או יותר לזה.

ר' פריור: כך אומרת היועצת הרפואית שלנו, ולא אני.

דוד טל: אני מוכן לעשות סקר לגבי מי שהוא מעל גיל 50, ונראה כמה אחוזי נכות יש לו.

דוד טל: אני מהמר שאולי יש לאדם אחד כאן.

נטע הרפז: אני בגיל מעל 60 ואני נכה תאונת דרכים, ואין לי 40%.

נ' כשר: האוכלוסיה שמגיעה לפתחי הביטוח הלאומי לקבל השלמת הכנסה זו בדרך כלל אוכלוסיה שהיא יותר קשת יום - אוכלוסיה שיש יותר סיכוי שיהיו בה בעיות רפואיות.

נ' כשר: כל אלה הערכות, ולא עשינו סקר בנושא הזה.

נ' כשר: מטבע הדברים, אוכלוסיה כזו גם הפוטנציאל שלה להשתלב בשוק העבודה, לפחות מבחינת שירות התעסוקה, מבחינת הביטוח הלאומי, הוא פוטנציאל לא רע.

נ' כשר: הם רואים אותם ככאלה שאיבדו את כושרם להשתכר.

תמר גוז'נסקי: אפשר לחשוב, שחברות כוח-אדם ירוצו ליישם זאת.

תמר גוז'נסקי: אין להם פוטנציאל.

נ' כשר: יש פוטנציאל, אבל זהו פוטנציאל בעייתי, ובודאי אם האדם עצמו כבר רואה עצמו שהוא לא בשוק העבודה - כאן קשה לעשות משהו.

נ' כשר: מבחינה אובייקטיבית, המצב כיום קשה במשק.

נ' כשר: לדעתי, זה מסביר חלק מהגידול בשינויים שחלו בשנים האחרונות.

נ' כשר: אני מעריכה, שבאוכלוסיה הזו יש חלק ניכר שיש להם הכנסות מפנסיה.

נ' כשר: לכן, לגבי הנתון הזה של 900, אני חושבת שבאמת שווה לבדוק את נתוני מכון ברוקדייל.

תמר גוז'נסקי: נתוני ברוקדייל דיברו על עבודה.

נ' כשר: אני הייתי מעריכה, שאפילו המספר 4,000-5,000 מוטה כלפי מטה.

דוד טל: נטשה כשר, את אומרת פעם שניה דבר שרציתי להתערב ולא נתת לי.

דוד טל: אם את אומרת שהמספר 900 לא נראה לך ושאפילו המספר 4,000 מוטה כלפי מטה, עלייך לבוא לוועדה כשאת יודעת מה זה.

דוד טל: אינך יכולה להגיע לוועדה ולומר: "אינני מקבלת את ההערכות האלה, ולי אין הערכות אחרות".

דוד טל: יש לך הערכות אחרות, אני מניח שיש לך פקידים מסורים ומקצוענים שיעשו לך את העבודה טרם הישיבה הזו ויהיו לך נתונים.

דוד טל: תגידי: "גבירתי, לא.

דוד טל: לי יש נתונים א', ב', ג' ו-ד' מהמכון הזה, מהמכון הזה ומהמכון הזה" - זה יותר רציני ואפשר להתייחס לזה.

דוד טל: כשאת אומרת שאפילו המספר 4,000 מוטה כלפי מטה ואת לא יודעת כמה, אינני יכול לקבל מין עמדה שכזו.

נ' כשר: נכון.

תמר גוז'נסקי: אם ההנחה היא שלא מדווחים על הפנסיה ולביטוח הלאומי אין כלים לדעת על הפנסיה, האנשים מקבלים היום את הקיצבה ואף אחד לא יודע שיש להם פנסיה.

תמר גוז'נסקי: לכן, החוק לא משנה לגביהם, כי לא יודעים לגביהם.

תמר גוז'נסקי: אנו מדברים על אלה, שהביטוח הלאומי יודע עליהם כי הם אולי היו עובדי מדינה, עובדים ברשויות--

ר' פריור: --או סתם אנשים ישרים.

תמר גוז'נסקי: --או סתם אנשים ישרים.

תמר גוז'נסקי: כלומר, הביטוח הלאומי קיבל את המידע.

תמר גוז'נסקי: אנו מתייחסים לאנשים שלגביהם אנו יודעים את המידע.

תמר גוז'נסקי: לגבי אלה שלא מספרים והביטוח הלאומי ממילא לא יודע וממילא משלם עליהם היום קיצבת נכות, החוק הזה לא מעלה ולא מוריד; אם הם ידווחו, הם יקבלו.

תמר גוז'נסקי: אם הם לא מדווחים, ממילא הם מקבלים.

תמר גוז'נסקי: אינני יודעת למה הביטוח הלאומי יודע על אלה ולא על אלה.

תמר גוז'נסקי: אני לא יודעת.

תמר גוז'נסקי: אינני יודעת איך זה בדיוק עובד.

תמר גוז'נסקי: האם קרנות הפנסיה חייבות לדווח לביטוח הלאומי?

ר' קרת: לא.

תמר גוז'נסקי: הן לא חייבות.

תמר גוז'נסקי: אנו מדברים על אלה שאנו יודעים.

תמר גוז'נסקי: החוק הזה לא עוסק בכלל בשאלה למה גדל או לא גדל מספר מקבלי קיצבאות נכות, שזה נושא מעניין מאד אך לא שייך לחוק הזה.

נ' כשר: עוד משהו שהיה לי קצת קשה להבין בהצעת החוק הזו.

נ' כשר: אני מבינה את העקרון, שעובר כחוט השני בקיצבאות הביטוח הלאומי, שמעדיפים את ההכנסה מעבודה על פני הכנסות אחרות, כי אומרים: "ההכנסה מעבודה - בכל זאת אדם עושה איזה שהוא מאמץ, יוצא לשוק העבודה, יש לו גם עלויות בעקבות כך ויש לו מאמץ בעקבות כך", ועושים את ה-DISREGARD בעקבות זה על מנת שאדם שיוצא לשוק העבודה לא מיד יפסיד את הכנסותיו מהביטוח הלאומי.

נ' כשר: לעומת זאת, לגבי הכנסה מפנסיה, קצת קשה לי לראות במה היא שונה מכל הכנסה אחרת שיש לאדם.

נ' כשר: לא ברור לי מדוע יש בעצם לתת כאן את ה-DISREGARD.

נ' כשר: DISREGARD זה משהו שניתן כדי שאדם ייצא לעבודה, כלומר על מנת להעדיף אדם עובד על פני אדם לא עובד על מנת ליצור איזה שהוא תמריץ לצאת לעבודה.

נ' כשר: מצד אחד, לא היינו רוצים שהנושא הזה של ה-DISREGARD יגלוש מהנושא של תמריץ לצאת לעבודה להגדלת הכנסה בעצם לכל מיני הכנסות אחרות.

נ' כשר: בנוסף, לא ברור- - -

תמר גוז'נסקי: האם את לא יודעת באיזה סדר גודל מדובר כאן בהכנסות?

תמר גוז'נסקי: זה אומר שאם האדם הזה יקבל הבטחת הכנסה והפנסיה - לא, הוא יבוא אליכם ויבקש השלמה והבטחה יותר גבוהה וכו'.

תמר גוז'נסקי: בסופו של דבר, המדינה צריכה להיות מעוניינת.

נ' כשר: גם בהבטחת הכנסה, בכל הקיצבאות, יש מבחן הכנסה.

תמר גוז'נסקי: גבירתי, מדובר על 1,700 שקל, ונדמה לי שהאפשרות המירבית היא עוד 1,700 שקל.

תמר גוז'נסקי: מדובר על אנשים שהם בגיל שעדיין יש ילדים בבית.

תמר גוז'נסקי: על מה אנו מדברים?

תמר גוז'נסקי: על איזו שהיא התעשרות של מישהו?

נ' כשר: לא מדובר כרגע ב-1,700 שקל.

נ' כשר: מדובר בתוספת עבור התלויים.

נ' כשר: דובר: התוספת השניה.

ר' קרת: קיצבת הבסיס משולבת בכל מקרה, ולא חשוב מה.

ר' קרת: הניכוי הוא רק מהתוספת לקיצבת הבסיס שהיא בילדים ובאשה.

תמר גוז'נסקי: כמה זה?

ר' פריור: כ-24%.

ר' קרת: זה בערך עוד 1,700 שקל.

דוד טל: רבותי, כפי שאמרתי בתחילת הדיון, אני מניח שעלולות לצוץ הרבה בעיות עם הצעת החוק הזו.

דוד טל: אני אאשר את הצעת החוק הזו כדי שתמשיך במסלול, אך לא אמשיך לטפל בהצעת החוק ולא תישמע הטענה שאני מעכב זאת כך או אחרת עד שאנשי הביטוח הלאומי וגם אנשי האוצר ידסקסו את הנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: תן להם זמן.

תמר גוז'נסקי: כמה זמן הם צריכים?

דוד טל: האם חודשיים זה בסדר?

נ' כשר: כן.

דוד טל: יום לפני היציאה לפגרה, בשבוע השני של סוף יולי, נקיים ישיבה.

ר' קרת: בסדר.

דוד טל: אתם וגם משרד האוצר תגיעו עם כל הבעיות שיכולות לצוץ כתוצאה מהחוק הזה, וננסה לדון בזה, לדסקס זאת ולראות איך אנו פותרים את הבעיה.

דוד טל: אם מאשרים או לא מאשרים, נראה אחר כך.

דוד טל: כרגע, בכל אופן, אנו מאשרים את ההצעה.

דוד טל: ר' מיכאלי: לא ניתן להעביר זאת בלי איזו שהיא הערכה תקציבית לקריאה ראשונה.

דוד טל: אנשי האוצר, האם יש לכם הערכה תקציבית?

ר' קרת: היתה הערכה תקציבית של שמונה מליוני שקלים להצעה המקורית, שמדברת על כל העבודות.

ר' קרת: כאן אנו מדברים רק על הכנסה מפנסיה.

תמר גוז'נסקי: האם מדובר במליון שקל?

ר' קרת: זה פחות משמונה מליוני שקלים.

תמר גוז'נסקי: אם הם לא יתנו הערכה, אני אתן הערכה.

דוד טל: אני יודע בדיוק כמה זה עולה.

דוד טל: אנו נעשה הערכה תקציבית של ארבעה מליוני שקלים, ואני בטוח שזה יהיה פחות.

ר' פריור: אני מבקשת היום לבדוק שוב במשרד את הנתון, ואתן אותו היום או מחר לשירלי אברמי בטלפון.

דוד טל: אני אומר לנטשה כשר, ותיכף אעיר לביטוח הלאומי, שאומנם יש לי הסכם עם שר האוצר הקודם, אך יש רצף שלטוני.

דוד טל: בוועדה הזו האוצר שולח לנו נייר על כל הצעת חוק, טרם דיון בוועדה, מה היא העלות התקציבית.

דוד טל: זה עבד טוב תקופה ארוכה.

דוד טל: קיבלנו רשימה לפני כל הצעת חוק.

דוד טל: ביקשתי זאת אישית במכתב רשמי לשר האוצר, והוא חושב שזה גם נכון.

דוד טל: לכן, טרם כל הצעת חוק קיבלנו שבוע לפני כן כמה כסף החוק הזה עומד לעלות.

דוד טל: ואז, אנו פחות או יותר מסודרים.

דוד טל: אחרת, מדובר בזה שאנו דנו והגענו לסוף ואחר כך יש לאשר זאת, אך "לא יודעים, לא יודעים ולא יודעים".

ר' פריור: יש לי איזה שהוא חישוב, ואני רק לא רוצה למסור נתון לא נכון.

דוד טל: גם אנשי הביטוח הלאומי היום לא הכינו שיעורי בית כמו שצריך, אך אני מקווה שבפעם הבאה שיעורי הבית יהיו כפי שצריך.

דוד טל: כאמור, אנו נדון בנושא הזה בעוד כמעט חודשיים.

דוד טל: עד אז אנו נעביר זאת לקריאה ראשונה.

דוד טל: זה אושר לקריאה ראשונה.

דוד טל: אני נועל את הישיבה.

דוד טל: תודה לכולם.