ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 280, 2001-03-06 09:30

יאיר פרץ: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יאיר פרץ: על סדר-היום נושא חשוב מאד, שמשתלב ביום שהכנסת מקדישה לו הרבה היום - מעמד האשה.

יאיר פרץ: על סדר-היום הצעת חוק משפחות חד-הוריות (תיקון מס' 3) (הגדרת הורה יחיד), התשס"א-2000 - הכנה לקריאה שניה ולקריאה שלישית.

גנדי ריגר: החוק עבר קריאה ראשונה, ועכשיו אנו צריכים לקבל את ההחלטה על קריאה שניה וקריאה שלישית.

גנדי ריגר: יש לי כמה דברים לומר, שעלו בזמן קריאה ראשונה, ומה שאנו חושבים זה הדברים הכי חשובים שיש לשנות.

גנדי ריגר: ראשית, אנו דיברנו על 180 יום במקלט.

גנדי ריגר: כולנו יודעים ש-180 יום במקלט הם לא מצב נורמלי.

גנדי ריגר: אני מציע, שזה יהיה מכסימום 90 יום.

גנדי ריגר: בנוסף, ברצוני להגיד שמקלט לא צריך להיות תנאי יחיד.

יאיר פרץ: לא הבנתי.

יאיר פרץ: הוא לא תנאי בלעדי.

ר' טרון: בכלל לא.

גנדי ריגר: בכלל לא.

גנדי ריגר: אשה יכולה להיות אצל חברים או אצל קרובים במצב יותר גרוע ממה שיכול להיות, ובאותו זמן עם תנאי מקלט עולה חוק שלא יכול לעזור.

ב' הרטמן: מה הגדרת "מקלט"?

גנדי ריגר: גם יכול להיות, שגם אין מספיק מקומות במקלטים.

גנדי ריגר: זה כל מה שאני רוצה להוסיף.

תמר גוז'נסקי: אם כך, מה אתה מציע במקום "מקלט"?

תמר גוז'נסקי: האם למחוק זאת?

דוברת: להחליף את ההגדרה.

תמר גוז'נסקי: האם אתה מציע למחוק את השהיה במקלט?

תמר גוז'נסקי: ג' ריגר: לא.

יאיר פרץ: להוסיף על השהיה.

גנדי ריגר: להוסיף גם שאם היא מטופלת אצל עובדת סוציאלית זה מספיק.

גנדי ריגר: מדובר בהחלטה של עובדת סוציאלית.

יאיר פרץ: רבותי, אאפשר לכולם להתבטא.

יאיר פרץ: תנו למציע לסיים את דבריו.

יאיר פרץ: חבר-הכנסת ריגר, אתה מציע שבתוספת למקלט לנשים מוכות יתווסף שהאשה הזו, על-פי אישור עובדת סוציאלית, נמצאת אצל משפחה או קרובים או דבר אחר.

גנדי ריגר: כן.

ג'' וסרמן: הייתי רוצה להפנות את המציע להגדרה שכבר קיימת בהצעת החוק - הגדרת "מקלט לנשים מוכות": "מקום שבו שוהה אישה מוכה מחשש לחייה או לחיי ילדיה, לרבות מקום כאמור שאינו נתמך בידי המדינה", כלומר לאו דוקא מקלט במינוחים שאנו מכירים אותו, ובלבד שזה באישור לשכת הסעד.

ג'' וסרמן: כלומר, גם אם האשה הולכת למקום שאיננו מקלט קלאסי אבל זה באישור לשכת הסעד, זה מוכר כמקלט לנשים מוכות לעניין זה.

ל' רוזנברג: למעשה, זה מה שחבר-הכנסת ריגר מבקש.

ל' רוזנברג: הוא מבקש אישור של עובדת סוציאלית.

ל' רוזנברג: ת' גוז'נסקי: האם זה כולל משפחה?

ל' רוזנברג: ג'' וסרמן: בהחלט, כן.

ל' רוזנברג: זה כולל גם משפחה, אם זה באישור לשכת הסעד.

ר' טרון: אשה שבעלה זנח אותה ולא חטפה מכות אלא הוא נעלם ולא דואג לצרכי הילדים - גם אלה חד-הוריות.

ג'' וסרמן: זו עגונה, וזה- - - ר' טרון: מדברים פה על חד-הוריוּת ולא על עגונה.

ג'' וסרמן: הוא נעלם לה.

ב' הרטמן: אני עורכת-הדין בתיה הרטמן, יועצת משפטית של משרד העבודה והרווחה.

ב' הרטמן: התיקון מתייחס להרחבת הגדרת "משפחה חד-הורית" לגבי נשים מוכות.

ב' הרטמן: כשאנו חשבנו על ההגדרה של "מקלט לנשים מוכות", לקחנו בחשבון קודם כל את המקלטים, המקלט הקלאסי, את דירות הקלט שקיימות שבדרך-כלל מיועדות למשפחות עם ילדים מתבגרים ואין זה המקום הטבעי לדחוס אותם במקלט, וגם את הסידור שחבר-הכנסת ריגר דיבר עליו.

ב' הרטמן: אם אשה מוצאת מקום מקלט אצל אחד מבני משפחתה, למשל אם היא גרה במטולה ומוצאת באילת והבעל אולי לא יודע או שמשערים שלא יגיע לשם, ולשכת הרווחה נותנת אישור שאכן היא נמצאת שם בגלל שהיא אשה מוכה ובגלל שהיתה צריכה לחפש פתרון של מקלט - זה נכלל בהגדרה.

ב' הרטמן: אנו לא מדברים היום על תיקון הגדרת "משפחה חד-הורית" מבחינות אחרות.

ב' הרטמן: היום, אנו מתייחסים לנשים המוכות.

ב' הרטמן: זו ההגדרה, וההגדרה הזו כוללת את כולם.

ב' הרטמן: בישיבה הקודמת התבקשתי להביא נתונים לגבי מספר הנשים השוהות במסגרות האלה.

ב' הרטמן: הנתונים שקיבלתי לגבי נשים ששוהות במקלטים, בהגדרה הקלאסית של מקלט, הם אלה: יש בין 700 ל-800 נשים ששוהות בשנה במקלטים.

ב' הרטמן: כ-150 נשים שוהות בדירות קלט.

ב' הרטמן: לגבי הנשים ששוהות אצל בני משפחה, לא הצלחתי לקבל נתונים.

ב' הרטמן: אני מניחה שהמספר די קטן, כי אני חושבת שזה לא מספיק מוגן שכן בדרך-כלל הבעל יודע איפה בני המשפחה ואם היא עזבה עם הילדים והוא מחפש את הילדים יש להניח שהוא יגיע לשם.

ב' הרטמן: לגבי זה, כנראה שהמספר קטן, ואין לי נתונים מדוייקים.

ב' הרטמן: השהות הממוצעת של נשים במקלטים היא בין שלושה לששה חודשים, כשהשהות הממוצעת של נשים בדירות הקלט היא בת חודש.

ב' הרטמן: לכן, חשבנו בישיבה הקודמת שיש להתייחס לתיקון התקופה שאנו דורשים כדי שהיא תיקרא אשה מוכה לצורך הגדרת משפחות חד-הוריות.

יאיר פרץ: אם דירות קלט זה חודש, צריך להוסיף לנושא מה קורה עם אותה אשה.

יאיר פרץ: נניח, שהיא חוזרת הביתה והכל תקין.

ב' הרטמן: זו בדיקה שהביטוח הלאומי צריך לעשות לגבי כל אשה.

ב' הרטמן: היא יכולה לשהות גם ארבעה חודשים ולחזור הביתה, ואנו לא מדברים על זה.

ב' הרטמן: אנו מדברים על אשה שיש אישור מלשכת הרווחה שהיא נקראת אשה במקלט, ואת הבדיקות יעשה מי שצריך לעשות.

ב' הרטמן: יכול להיות, שמישהי תענה על כל הקריטריונים והיא חוזרת הביתה, ואז כמובן היא כבר לא משפחה חד-הורית אלא חזרה להיות משפחה אחרת.

ב' הרטמן: לכן, אני חושבת שהיום עלינו להתייחס לנושא התקופה הנדרשת, כי נראה לי ששאר הדברים מכוסים ע"י ההגדרה.

תמר גוז'נסקי: האם לא יותר טוב, לצורך החוק, שבמקום להגיד "מקלט" נגיד "מקום מקלט", וכך נגדיר את ההגדרה מהמושג "מקלט" שהוא מושג ידוע ומוגדר ל"מקום מקלט" שזה יכול להיות גם דירת המעבר שאת דיברת עליה וגם משהו אחר?

תמר גוז'נסקי: זו הצעה אחת שלי.

תמר גוז'נסקי: צריך להיות כתוב שאותם 90 יום שאנו אומרים או כל מספר אחר שננקוב בו יכיל את הרצף, כלומר מקלט פלוס דירת קלט כו'; במקרה שהאשה נמצאת חודשיים במקלט ועוברת אחר כך לעוד חודש לדירת הקלט, זה בסך-הכל שלושה חודשים.

ל' רוזנברג: זה בסדר.

ל' רוזנברג: ת' גוז'נסקי: צריך להיות מובן מאליו, שהתקופות מצטברות.

ל' רוזנברג: אם היא ברחה לחודש לקרובים, ולאחר מכן הגיעה למקלט ולאחר מכן הלכה לפה ולשם בגלל כל מיני נסיבות, שלפעמים יוצאים וחוזרים- - -

יאיר פרץ: חברת-הכנסת תמר גוז'נסקי, מה הרצף?

תמר גוז'נסקי: זו ההצעה שלי.

יאיר פרץ: האם זה ברצף שלושה חודשים או תקופות במשך שנה?

ל' רוזנברג: אלה ימים במשך שנה.

ל' רוזנברג: דיברנו על 180 ימים במשך שנה, והם לא צריכים להיות רצופים.

ל' רוזנברג: אני מבינה מהוועדה שמבקשים לתקן זאת כך שיהיו לפחות 90 ימים במקום 180 הימים.

ל' רוזנברג: מבחינתנו, אנו חושבים עדיין ש-180 ימים הם מינימום, אך אנו מוכנים לקבל את העניין של ירידה ל-90 ימים ובלבד שישאר התנאי השני שאנו מבקשים שלפחות ששה חודשים האשה פועלת על מנת לנתק את קשר הנישואין עם בעלה.

ל' רוזנברג: כלומר, המחצית השניה של ההגדרה חייבת להישאר כמו שהיא מוגדרת היום.

יאיר פרץ: ודאי.

יאיר פרץ: זה ברור.

ל' רוזנברג: מה שהעלתה חברת-הכנסת גוז'נסקי מצוי בהגדרה.

ל' רוזנברג: מתוך ההגדרה עולה, שבכל מקום שנחשב למעון לנשים מוכות זה מצטבר ואנו לא צריכים לציין זאת באופן מיוחד.

ש' סומך: לגבי ההצעה של חברת-הכנסת גוז'נסקי, יש קושי לשנות את ההגדרה, כי עם בהגדרה הזו בדיוק השתמשנו בחוק עבודת נשים ובחוק פיצויי פיטורין שם היה שינוי עקיף.

ש' סומך: לכן, ההגדרה הזו רחבה.

תמר גוז'נסקי: האם אתה מדבר על ההגדרה בכלל?

ש' סומך: היא יכולה לגרום לבעיות.

ש' סומך: אני חושב, שההגדרה רחבה.

תמר גוז'נסקי: בסדר.

תמר גוז'נסקי: י' יוספיאן:

תמר גוז'נסקי: אם אנו מדברים ספציפית על נשים מוכות, אכן ההגדרה של לשכת הסעד היא הגדרה נכונה ומקלט לנשים וכו'.

תמר גוז'נסקי: אבל, אם הנשים לא מוכות הן יכולות לקבל אישור מבית-הדין הרבני או מבית-המשפט שהן בהליך דמוקרטי לביטול הנישואין.

תמר גוז'נסקי: למה יש לחייב זאת ע"י מקלט לנשים ו-180 יום?

תמר גוז'נסקי: אם היא יכולה להביא אישור מהרבנות או מבית-המשפט שהיא בהליך משפטי, למה להביא את כל הפרוצדורה של מקלט ו-180 יום?

תמר גוז'נסקי: יש לה אישור שהיא בתהליך ותיק פעיל.

ל' רוזנברג: יש הגדרה בחוק משפחות חד-הוריות, ואנו לא מתייחסים כרגע לאשה מוכה.

ל' רוזנברג: אשה שמוגדרת בחוק משפחות חד-הוריות כהורה יחיד זו אשה שפתחה ופעלה בהליך להשתחרר מקשר הנישואין במשך שנתיים לפחות.

ל' רוזנברג: זה הכלל, וזה נכון לגבי מה שהגברת אומרת.

ל' רוזנברג: כאן אנו עושים EXEPTIONS, וזה דבר מיוחד לנשים מוכות, שצימצמנו את התקופות הנדרשות.

י' יוספיאן: למה רק מוכות?

ל' רוזנברג: משום שזה התיקון שהועלה.

ל' רוזנברג: זה התיקון בו אנו דנים.

יאיר פרץ: זה תיקון לחוק חד-הוריות.

יאיר פרץ: מה שאת אמרת הוא דבר אחר, ואפשר להגיש הצעת חוק נוספת.

ש' סומך: יש הצעת חוק כזו.

יאיר פרץ: אני שומע, שיש הצעת חוק כזו.

ב' הרטמן: ברצוני להפנות את תשומת לב חברי הוועדה לכך שהליכים לניתוק הקשר הם לא בהכרח כאשר מדובר בנשים מוכות, כי בדרך-כלל אשה מוכה בורחת מבעלה ולא מצפים שהיא תיצור מחדש את הקשר כי היא חייבת לפתוח בהליכי גירושין.

ב' הרטמן: לכן, היא יכולה לקבל פטור, וזה מה שכתוב גם בסעיף; מתוך המחשבה שהמקלט הוא מקלט כדי שהיא לא תיפגש איתו, אנו לא רצינו שבהכרח היא תהיה חייבת לפתוח בהליכי גירושין כי למעשה הבעל יתייצב בדיונים יחד איתה, הוא יידע איפה היא ויאיים על חייה.

ב' הרטמן: לצורך העניין הזה יש פטור.

ב' הרטמן: לעניין תקופת האכשרה או דרישת השהות במקלט, היות וממילא נותנים הבטחת הכנסה לאשה כזו אחרי שלושים יום, הבעיה נשארה רק לגבי ההטבות האחרות כשבעיקר מבחינת הביטוח הלאומי זה מענק הלימודים--

תמר גוז'נסקי: --שהוא חד-שנתי.

תמר גוז'נסקי: ב' הרטמן: כן.

תמר גוז'נסקי: הוא ניתן פעמיים בשנה.

יאיר פרץ: פעם בשנה.

ב' הרטמן: זה פעם בשנה, אבל זה גם יכול לפספס אשה חד-הורית בלי שהיא אשה מוכה.

ל' רוזנברג: נכון.

ל' רוזנברג: זה, בהחלט, קורה.

ב' הרטמן: זה אותו הסדר שחל על כל המשפחות חד-ההוריות.

ל' רוזנברג: נכון.

ב' הרטמן: כדי שאנו לא נוציא כאן את אותן משפחות שנמצאות בדירות הקלט ושוהות שם חודש, אני חושבת שצריך להוריד את התקופה לשלושים יום כי זו תקופת האכשרה שצריך לצורך הבטחת הכנסה שממילא מקבלות וזו התקופה שהן שוהות בממוצע בדירות הקלט האלה.

ב' הרטמן: לכן, זה לא יתכן שאשה, שיש לה ילדים ובגלל זה שמו אותה בדירת קלט ומזרזים אותה לצאת לקהילה לחיים עצמאיים, לא תיכנס לגדר ההגדרה.

ג'' וסרמן: אבל, אם היא יוצאת לדירה בקהילה או אצל קרובים באישור לשכת הסעד, היא עדיין נכנסת להגדרה.

ב' הרטמן: ביררתי זאת שוב.

ב' הרטמן: פירוש "שוהה במקלט" זה שוהה במקלט, ואומנם זה באמת יוצא הדופן במשפחה, אבל במקלט ובדירת הקלט כשהיא נתמכת למעשה ע"י רשות הרווחה.

ב' הרטמן: רשות הרווחה מחזיקה אותה על חשבונה.

ב' הרטמן: הדירות האלה זה - עשינו את ההגדרה כדי לא להוציאן מכלל ההסדר הזה, אבל זה סידור שולי מאד וגם יש איזה מין ליווי.

ב' הרטמן: אחר כך אנו אומרים, שהאשה כבר עומדת בפני עצמה.

ב' הרטמן: אם היא רוצה - היא נמצא בקשר עם לשכת הרווחה, ואם היא לא רוצה - היא לא נמצאת.

יאיר פרץ: מה קורה עם אותה גברת שסיימה את התהליך לאחר חודש?

יאיר פרץ: מה היא עושה?

יאיר פרץ: להיכן היא הולכת?

יאיר פרץ: ב' הרטמן: היא יוצאת ומקבלת ממשרד השיכון סיוע בשכר דירה, והיא מקבלת הבטחת הכנסה כי אחרי חודש היא זכאית, ואז היא יוצאת לקהילה.

יאיר פרץ: יש לה הבטחת הכנסה ויש לה סיוע בדיור, ואם היא רוצה - היא באה ללשכה, ואם היא לא רוצה - היא לא באה ללשכה.

ל' רוזנברג: היא לא חייבת להיות שונה מנפרדת אחרת.

ל' רוזנברג: אם ה"איום" הוסר עליה, למה היא צריכה- - -?

ב' הרטמן: אבל, היא לא חוזרת למקום מגוריה הקודם, אלא למקום אחר.

ב' הרטמן: היא פותחת בחיים עצמאיים במקום אחר.

ב' הרטמן: זה לא משנה אם זה אחרי חודש.

ב' הרטמן: מה עושות הנשים ששוהות במקלט אחרי שלושה חודשים?

ב' הרטמן: זה אותו סידור.

ב' הרטמן: הן פונות למשרד השיכון, מקבלות תמיכה, שוכרות דירה ומתחילות בחיים בנפרד.

ב' הרטמן: התקופה הראשונה היא תקופה בה נותנים לה הגנה.

ב' הרטמן: למה זה נקרא "מקלט"?

ב' הרטמן: נותנים לה הגנה על חייה ועוזרים לה להתארגן לקראת חיים בנפרד, כשהמטרה היא, בסופו של דבר, שאו שהיא תיפרד או שהיא חוזרת לבעלה, וזה כבר עניין של שיקול שלה.

ב' הרטמן: אם היא נמצאת בנפרד ממנו שנתיים, כבר נכנסת ההגדרה הרגילה של- - -

יאיר פרץ: אם כך, למה לא לבדוק, אחרי חודש של דירת קלט, לתת אפשרות של עוד חודשיים כדי לראות את התהליך?

יאיר פרץ: והיה וחזרה לבעלה לחיים תקינים- - -

ב' הרטמן: לא תמיד זה טוב.

ב' הרטמן: בגלל זה לא החזיקו אותה בדירת קלט.

ב' הרטמן: את הבדיקה לחזרה לבעלה ביטוח לאומי צריך לעשות.

יאיר פרץ: לא.

יאיר פרץ: הבנתי את זה.

תמר גוז'נסקי: חבר-הכנסת יאיר פרץ שואל: כדי להיות בטוחים שמדובר בחד-הורית ושאכן היא שינתה את מעמדה, להגיד: "את היית חודש פה, תהיי חודשיים בדירה השכורה שלך" ואחרי זה בסך-הכל שלושה חודשים.

יאיר פרץ: אחר כך תקבלי את כל הזכויות.

יאיר פרץ: אי אפשר, ואין לדבר סוף.

ב' הרטמן: הזכות העיקרית זו הבטחת הכנסה שהיא ממילא מקבלת לאחר חודש.

ב' הרטמן: לכל אשה כזו יש זכות אוטומטית אחרי חודש עד שנה בלי שבודקים את מצבה הכלכלי.

ב' הרטמן: יש לה ממילא הבטחת הכנסה.

ב' הרטמן: על מה מדובר היום?

ב' הרטמן: בסך-הכל, מדובר על מענק הלימודים.

ב' הרטמן: ממילא נותנים את מענק הלימודים פעם בשנה.

ב' הרטמן: מה שקורה לכל המשפחות החד-הוריות- - -

יאיר פרץ: בכל זאת, אני עומד על דעתי שצריך לתת באמת תשעים יום בצורה מסודרת ולא לפרוץ זאת, כי אחרת אין לדבר סוף ולא נצא מזה.

ב' הרטמן: אם כך, אנו מוציאים את הנשים- - -

יאיר פרץ: לא.

יאיר פרץ: אנו ניתן לה עוד חודשיים נוספים.

תמר גוז'נסקי: היא לא תקבל את המענק בחודשיים האלה.

יאיר פרץ: היא תקבל את המענק לאחר מכן.

ב' הרטמן: אבל, יש דברים אחרים בחוק שהיא זכאית להם - כל מיני קדימויות.

ב' הרטמן: אם, למשל, היא יוצאת לקהילה אחרי חודש ומתחילה שנת הלימודים, יש לה קדימות במעונות יום.

יאיר פרץ: האמיני לי, שאם אחרי חודשיים היא תישאר היא תקבל גם את המענק.

ע' דובשק: אני עמנואל דובשק מהפורום הארצי למשפחות חד-הוריות.

ע' דובשק: הבנתי, שיש בעיה בשינוי המלה "מקלט" ל"מקום מקלט".

ע' דובשק: מכיון שמטרת החוק היא שכולם יבינו אותו, האם אי אפשר לכתוב ליד המלה "מקלט" בסוגריים: "מקום מקלט כלשהו"?

ג'' וסרמן: זה כתוב.

יאיר פרץ: זה כתוב.

יאיר פרץ: תיקנו את ההגדרה.

יאיר פרץ: תיקנו את החוק.

ג'' דון: אני ג'ודי דון מהפורום הארצי למשפחות חד-הוריות.

ג'' דון: יש אלימות גופנית בעטיה מגיעים למעון לנשים מוכות.

ג'' דון: מה קורה עם אלימות מילולית, כשנשים לא מגיעות למקומות האלה ולא מקבלים אותן שם?

ג'' דון: האם גם הן מוכרות בסעיף הזה?

ג'' דון: יש אלימות מילולית, שהיא לפעמים יותר גרועה מאלימות גופנית.

ג'' דון: מה קורה אם אנשים כאלה?

ג'' וסרמן: התיקון הזה ספציפי הוא לנשים שנמצאות במצב סכנה לחייהן, לחיי ילדיהן וכו'.

ג'' וסרמן: בחוק המקורי יש כמה אלטרנטיבות נוספות, ואחת מהן היא שהיא חיה בנפרד מבן-זוגה תקופה של שנתיים, פתחה בהליכים וכו'.

ג'' וסרמן: מה שקיים בחוק קיים ונשאר, ולא גורעים מזה.

ג'' וסרמן: זו תוספת לגבי נשים שנמצאות במצב של סכנה.

ג'' וסרמן: ג'' דון: גם אלימות מילולית היא אלימות.

ג'' וסרמן: השאלה היא האם זה גם נכנס לאותה קטגוריה.

תמר גוז'נסקי: כנראה, שמאלימות מילולית לא כל כך מתים.

יאיר פרץ: אם האלימות המילולית גורמת לפירוד בין בני הזוג וכל אחד הולך לדרכו, היא תיכלל בקטגוריה הזו ואין שום בעיה.

יאיר פרץ: אם לא - אז כמו בכל בית יש לפעמים גם קצת אלימות מילולית.

צ' ברקוביץ': רציתי להתייחס לנושא של השתחררות מקשר הנישואין.

צ' ברקוביץ': היום, על מנת להראות, להוכיח, שפתחת הליך בבית-הדין, צריך בית-דין דתי כדי להשתחרר מקשר הנישואין.

צ' ברקוביץ': במקרה הזה, יש לנו היום את בתי-הדין לענייני- - -

יאיר פרץ: קודם כל, יש גם בית-דין למשפחה.

יאיר פרץ: אקט מתן הגט הוא הדבר היחיד שנעשה בבית-הדין הרבני על-פי דין.

יאיר פרץ: תהליכי פירוד ותהליכים של התדיינות יכולים להיות בבית-דין למשפחה.

צ' ברקוביץ': מה שיש כאן, בחוק המשפחות החד-הוריות, חייב להיות מיום פתיחת הדין בבית-הדין הרבני.

יאיר פרץ: לא.

יאיר פרץ: זה גם בית-דין למשפחה.

ג'' וסרמן: לגבי האוכלוסיה היהודית, הגירושין נעשים כיום לפי חוק אך ורק בבית-דין רבני, ולגבי אוכלוסיות אחרות - בבית-הדין הדתי המקביל שיש לו סמכות לעניין הזה.

ג'' וסרמן: לכן, כאשר מדובר על ניתוק קשר נישואין, מדובר על הליך בבית-הדין.

יאיר פרץ: על תהליך של פירוד זה יכול להיות גם בית-דין למשפחה.

צ' ברקוביץ': אבל, זה לא מוכר בחוק.

יאיר פרץ: האם מדובר על פירוד?

תמר גוז'נסקי: זה פירוד ולא גירושין.

יאיר פרץ: זה לא גירושין.

ג'' וסרמן: כתוב: "פתחה בהליך על פי דין להשתחרר מקשר הנישואין".

תמר גוז'נסקי: כן, כלומר להשתחרר מתי שהוא בעתיד.

יאיר פרץ: ברגע שזוג מגיע לבית-דין למשפחה, מתקיימים שם אינספור דיונים על רכוש, אחזקת ילדים וכו'.

יאיר פרץ: ברגע שמסתיים כל האקט ויש הסכמה של פירוד, הולכים לבית-הדין ועושים את אקט כתיבת הגט.

צ' ברקוביץ': זה מה שרציתי שיהיה בתקופה הזו.

צ' ברקוביץ': מה שיש כאן - שהתקופה הזו אכן תיחשב, וזה הכל.

תמר גוז'נסקי: אם בית-המשפט לענייני משפחה לא ייכלל - זה חוק נגד נשים, כי עדיף לנשים ללכת להתחיל את המהלך בבית-המשפט לענייני משפחה.

תמר גוז'נסקי: לכן, צריך להיות ברור שהכוונה היא לבית-המשפט לענייני משפחה.

ל' רוזנברג: אני לאה רוזנברג מהמוסד לביטוח לאומי.

ל' רוזנברג: עמדתנו הובהרה.

ל' רוזנברג: אני חושבת, שאנו, בגדול, מבקשים שישארו ההתניות של פתיחה בהליך להשתחרר מקשר הנישואין במשך 180 יום מתוך השנה.

ל' רוזנברג: זה חשוב לנו.

ל' רוזנברג: אין לנו התנגדות לצמצם זאת ל-90 ימים.

ענת מאור: לזה אין התנגדות.

ל' ליברמן-בנדר: גם השהות וגם התהליך?

דוברת: לא.

דוברת: ההליך נשאר.

יאיר פרץ: ההליך נשאר.

ל' רוזנברג: ההליך - אמרתי: 180 ימים לפחות לפתוח בהליך להשתחרר מקשר הנישואין.

ל' רוזנברג: זה חשוב לנו.

ל' רוזנברג: זה מעיד על כוונה באמת להיפרד.

ל' רוזנברג: אני שוב מזכירה, שלכלל ההורים היחידים התקופה שנדרשת היא שנתיים בחוק, ואנו עשינו פה צמצום.

ל' רוזנברג: בקשר ל-180 הימים, אנו מוכנים לרדת ל-90 ימים שהם שוהים במקלטים למיניהם - לצבור אותם.

ל' רוזנברג: אנו גם סומכים על פקידי הסעד שיודיעו לנו שאכן הם במצב של איום.

ל' רוזנברג: אנו מקבלים זאת.

ר' טרון: אני רבקה טרון, יושבת-ראש מטה נשים חד-הוריות מטעם מר"צ בראשון-לציון.

ר' טרון: לאו דוקא פתיחת תיק בגירושין ואפילו גירושין תמיד מעידים על האשה שהיא חד-הורית, ואתייחס לזה בנפרד עוד מעט.

ר' טרון: הזוג נפרד, והאשה צריכה לתבוע מזונות.

ר' טרון: ברגע שהבעל משלם מזונות בצורה מסודרת, האשה כבר לא זקוקה כל כך לתמיכה ממשלתית.

ר' טרון: אשה פונה לביטוח לאומי, כאשר הגבר נעלם ולא עומד בהתחייבויותיו כלפי הילדים, ואז בלית ברירה היא פונה לביטוח הלאומי לקבל, במקום הבעל, את מזונות הילדים.

ל' רוזנברג: אנו לא מדברים על זה.

ל' רוזנברג: מה היא רוצה?

ר' טרון: ישנם גם מעשי תרמית - ויש פה כתבה שלמה – למשל: זוגות מתגרשים וממשיכים לחיות יחד על מנת לקבל את ההטבות.

ר' טרון: צריך להיות איזה שהוא חוק לפתוח בהליכים מאד כבדים כלפי הבעל סרבן המזונות ולדאוג שהוא ישלם.

ש' אברמי: זה לא שייך.

תמר גוז'נסקי: מה זה שייך לעניין?

ר' טרון: אתם אומרים: שנתיים לפתוח תיק.

יאיר פרץ: לא.

יאיר פרץ: זה משהו אחר.

יאיר פרץ: החוק הזה נועד להקל על משפחות חד-הוריות ולאפשר לכלול עוד נשים מוכות.

ר' טרון: אם כך, אתם מדברים רק על נשים מוכות.

יאיר פרץ: זה גם בעלים מוכים.

יאיר פרץ: זה בא להקל על גברים מוכים ועל נשים מוכות.

ע' דובשק: יש כאלה.

ע' דובשק: יש גם גברים מוכים.

יאיר פרץ: חברת-הכנסת ענת מאור תאמר מילות סיכום.

ענת מאור: תודה על הישיבה וסליחה על האיחור.

ענת מאור: ברצוני לוודא ששלוש ההערות שבעצם העירו לנו בישיבה, במליאה תוקנו.

ענת מאור: ראשית, אני מבינה שיש הסכמה על תשעים היום על-פי כל המציאות בשטח.

ענת מאור: שנית, יש את עניין "מקלט" או "מקום אחר".

ענת מאור: במיוחד נציגים מהמיגזר הערבי, כארבעה או חמישה ח"כים, דיברו במליאה וממש תמכו בחוק, ואני מצטערת שהם לא באו.

ענת מאור: איך אנו נותנים פתרון למצב שבאוכלוסיה שהיא כ-20% אין כמעט הליכה למקלט?

ענת מאור: פעם אחת - כי המדינה בנתה מקלט אחד ולא יותר, ויש לזכור זאת.

ענת מאור: אין בכלל מקלטים.

ענת מאור: פעם שניה – בגלל מסורת.

ענת מאור: רבות עוברות לבית ההורים.

ענת מאור: אם נשארים באותו בבית, באמת אין אפשרות למנוע ניצול לרעה.

א' ורקוביצקי: תשעים יום זה סביר.

ענת מאור: לא.

ענת מאור: אם יהיה תשעים יום בבית הורים- - -

ג'' וסרמן: זה מוסדר.

ג'' וסרמן: וזאת, אם יש אישור של עובדת סוציאלית.

ענת מאור: יפה.

ענת מאור: זה תיקון חשוב.

ל' ליברמן-בנדר: מה שעובדת סוציאלית עכשיו מאשרת זה על-פי החוק.

תמר גוז'נסקי: חברת-הכנסת מאור, זה כתוב.

ענת מאור: האם אצלנו זה כבר היה כתוב בניסוח הזה?

יאיר פרץ: הדברים רשומים.

ענת מאור: הדבר השלישי, האחרון, בו אני רוצה להיות בטוחה, הוא עניין ההטבות.

ענת מאור: אנשי הביטוח הלאומי והארגונים התחייבו לבדוק לנו, ואני רוצה לקבל תשובה בהירה: האם באמת החוק לא סתם הצהרתי אלא נותן תוספות לחד-ההוריות?

ענת מאור: האם התשובה היא חיובית?

ל' רוזנברג: ודאי.

ל' רוזנברג: הוא נותן תוספת מענק.

ענת מאור: למשל: דירה.

ל' רוזנברג: נושא דירה לא שייך לביטוח לאומי.

יאיר פרץ: זה לא שייך לחוק.

ג'' וסרמן: בחוק משפחות חד-הוריות יש כמה הטבות נוספות שהן מעבר למה שניתן ע"י הביטוח הלאומי, ואלה: הכשרה מקצועית, הלוואות שיכון ומעונות יום.

ענת מאור: כל זה ניתן לה.

ג'' וסרמן: כל זה, לפי התיקון, ינתן- - -

ענת מאור: זה אכן ניתן.

צ' ברקוביץ': יש עוד נקודה נוספת.

צ' ברקוביץ': כאשר משפחה נפגעת, אם למשל הילד במעונות, ובדקתי נקודה זו, יש סידור במעונות לילדים בסיכון.

צ' ברקוביץ': יש את כל נושא הסיוע בשכר דירה אם היא מוגנת ואם היא נחשבת כאחת שזכאית לזה בתוקף בהמשך לאלימות, ויכול להיות שאינני מגדירה את זה.

צ' ברקוביץ': הכל מוגן.

ענת מאור: הכל מוגן.

ענת מאור: זה מצויין.

ענת מאור: אני שמחה על כל ההבהרות.

ענת מאור: תודה רבה.

ג'' וסרמן: תיקון לנוסח - בסעיף 2, סעיף תחילה ותחולה, הסיפא המתחילה במלים "ומתקיימות בה הוראות פסקה (ג)" מיותרת כי ברור שאנו מדברים על אשה חד-הורית שמתקיימות בה הוראות פסקה (ג) ולכן צריך למחוק את המלים האחרונות "ומתקיימות בה הוראות פסקה (ג)".

יאיר פרץ: אני סומך על היועצת המשפטית.

ב' הרטמן: מה עם התקופה?

ב' הרטמן: אין שם את התקופה?

ב' הרטמן: היו"ר י' פרץ: יש את התחילה.

ב' הרטמן: אין את השהות.

ב' הרטמן: כמה היא צריכה לשהות?

ג'' וסרמן: זה מה שמצויין בסעיף (ג).

ב' הרטמן: בסדר.

ב' הרטמן: השהות היא בסעיף (2)(ג).

מ' שביב: אני מירב שביב ממשרד האוצר.

מ' שביב: הערה ראשונה היא, ששר האוצר הגיש ערר על הצעת החוק הזו, ולכן הממשלה מתנגדת.

יאיר פרץ: למה הממשלה מתנגדת?

יאיר פרץ: האם גם לזה האוצר מתנגד?

ענת מאור: איזו ממשלה מתנגדת: המסיימת או הנכנסת?

מ' שביב: יש להצעת החוק עלות תקציבית.

מ' שביב: הערה שניה היא לגבי קיצור התקופה.

מ' שביב: לא בדקתי זאת, ועכשיו עשיתם את השינוי, אך יכול להיות- - -

ענת מאור: זה לא עכשיו.

ענת מאור: זה היה בישיבה בדיון הראשון, וזה היה במליאה.

מ' שביב: יחסית להצעת החוק המקורית, יכול להיות שעלות הצעת החוק תגדל כתוצאה מקיצור התקופה מ-180 יום ל-90 יום.

דוברת: זה לא משפיע.

ענת מאור: ההערה השניה ממש לא מתקבלת.

ענת מאור: היו"ר י' פרץ: זה לא משפיע.

ענת מאור: לפני שאאפשר ליועצת המשפטית לקרוא את החוק ואחר כך נאשר אותו, ברצוני להודות למגישי החוק.

ענת מאור: אני חושב, שעשיתם צעד מכובד לקראת אותן נשים שגם כך סובלות.

ענת מאור: ברצוני להודות למוסד לביטוח לאומי על נכונותו, למשרד העבודה והרווחה ולכל אלה שתרמו למען הבאת החוק הזה לעולם ואפשרות לתת לאותן נשים מוכות עוד קצת זכויות וקצת אור בקצה המנהרה.

ענת מאור: תודה רבה לכם.

ענת מאור: עתה, רק אקרא את החוק ואאשר אותו.

ג'' וסרמן: [קוראת את סעיף 1, בהצעת החוק, לגבי תיקון סעיף 1: "1.

ג'' וסרמן: בחוק משפחות חד-הוריות, התשנ"ב-1992, בסעיף 1 - (א) לפי ההגדרה 'הורה יחיד' יבוא: 'אישור' - הפניה מראש או אישור בדיעבד.

ג'' וסרמן: (ב) בהגדרה 'הורה יחיד' בפסקה (2) - (1) ברישה, במקום 'באחת מפסקאות המשנה (א) או (ב)' יבוא 'באחת מפסקאות המשנה (א), (ב) או (ג)'; (2) בסופה יבוא: '(ג) היא חיה בנפרד מבן זוגה ושהתה לפחות 90 ימים במקלט לנשים מוכות, מתוך תקופה של שנים עשר חודשים שתחילתם ביום הראשון לשהותה במקלט לנשים מוכות כאמור, ופתחה בהליך על פי דין להשתחרר מקשר הנישואין ופעלה במסגרת הליך זה במשך ששה חודשים לפחות; ואולם אשה תהא פטורה מפתיחת הליך כאמור אם לשכת הסעד אישרה שיהא בכך כדי לסכן את חייה או את חיי ילדיה;'.

ג'' וסרמן: (ג) אחרי ההגדרה 'ילד' יבוא: 'לשכת הסעד' - כמשמעותה בחוק שירותי הסעד, התשי"ח-1958; 'מקלט לנשים מוכות' - מקום שבו שוהה אשה מוכה מחשש לחייה או לחיי ילדיה, לרבות מקום כאמור שאינו נתמך בידי המדינה או רשות מקומית, באישור לשכת הסעד'".

ג'' וסרמן: ]

ענת מאור: קראי שוב את הסעיף לגבי "מקלט".

ג'' וסרמן: "'מקלט לנשים מוכות' - ...

ג'' וסרמן: לרבות מקום כאמור שאינו נתמך בידי המדינה או רשות מקומית, באישור לשכת הסעד".

תמר גוז'נסקי: זו רק קריאה ראשונה.

ענת מאור: יפה.

ענת מאור: זה גם מקום פרטי.

ג'' וסרמן: [קוראת סעיף 2, בהצעת החוק, לגבי תחילה ותחולה: "(א) תחילתו של חוק זה 30 ימים מיום פרסומו (להלן - יום התחילה).

ג'' וסרמן: (ב) שהיה במקלט לנשים מוכות לפני יום התחילה תבוא במניין התקופה האמורה בסעיף 1 לחוק זה אם ביום התחילה שהתה האשה במקלט כאמור".

ג'' וסרמן: ]

ענת מאור: יפה מאד.

ענת מאור: היו"ר י' פרץ: אני מעמיד את החוק להצבעה בקריאה שניה ושלישית.

ענת מאור: ה צ ב ע ה הצעת חוק משפחות חד-הוריות (תיקון מס' 3) (הגדרת הורה יחיד), התשס"א-2000, התקבלה פה אחד.

יאיר פרץ: הצעת החוק התקבלה פה אחד בקריאה שניה ובקריאה שלישית.

יאיר פרץ: אני נועל את הישיבה.

יאיר פרץ: תודה לכולם.