ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 266, 2001-02-19 09:30

אור-נוי: אציג את עצמי.

אור-נוי: כעובד משרד הבריאות, וכמנהל המרכז הארצי לייעוץ לנשים בהריון שמצפות לגורמים סביבתיים שונים במהלך ההריון, ומאחר ואני עוסק בנושא של השפעות סביבה על התפתחות העובר, עמדתי בראש הוועדה הזאת.

אור-נוי: הוועדה ישבה לפני כארבע שנים ואני מוכרח להודות שאני לא זוכר את שמות כל חברי הוועדה, אבל אני יכול לומר שבוועדה ישבו נציגים של משרד הבריאות, משרד העבודה והרווחה, ההסתדרות, נציגי מעסיקים, נציגי קופות החולים, זאת באמת היתה ועדה מקצועית אשר ניסתה להקיף את כל הנושא המגוון הזה.

אור-נוי: הקבוצה השניה גדולה יותר, וגם כאן יש נסיון למנוע חשיפה של נשים, במהלך ההריון, לגורמים שונים אשר עלולים להזיק לעובר במהלך התפתחותו.

אור-נוי: גם כאן אנחנו מדברים על קטגוריה מאוד ברורה.

אור-נוי: אשה שיודעת שהיא בהריון, ורצוי ככל האפשר מוקדם יותר, במידה והיא עובדת עם חומרים שמנויים פה בתוספות, היא צריכה להודיע למעסיק, והמעסיק צריך לאפשר לה להימנע מחשיפה לאותם חומרים בריכוזים מעל המותר או בכלל להימנע מחשיפה להם.

אור-נוי: אני חוזר ומדגיש, הרשימה קיימת כבר.

אור-נוי: בקטגוריה הזאת הייתי מוסיף עוד פרט שהוא די שולי, וזה הנושא של אדמת במהלך ההריון.

אור-נוי: הקבוצה השלישית שזו קבוצה שבמחלוקת, אלה נשים מניקות.

אור-נוי: אנחנו יודעים שחלק מהחומרים להם האשה עלולה להיחשף, והם מופיעים בתוספות השונות, עוברים דרך החלב ועלולים להגיע לתינוק היונק.

אור-נוי: אנחנו מנסים, ככל האפשר למנוע את העברת אותם חומרים לתינוק.

אור-נוי: היו"ר יאיר פרץ:

אור-נוי: פה אנחנו מדברים, ככל האפשר, על הגנה לתינוק ולאם, מחשיפת האם לריכוזים שמופיעים בתוספות השונות.

אור-נוי: מאחר וזה סעיף ששנוי במחלוקת, אני מבקש שנשים את הסעיף הזה בצד, וקודם כל לאשר את יתר הסעיפים.

אור-נוי: באשר להנקה, עד כמה שאני מבין, הוויכוח הוא לא מהותי אלא כספי כלכלי, ולכן נשאיר את זה לסוף.

יאיר פרץ: אני חוזר על שאלתי.

יאיר פרץ: אם זה נתון מספרי גדול, אז המצב הכלכלי-כספי לא צריך להיות פה פונקציה.

יאיר פרץ: אבל אם זה שולי שבשולי?

יאיר פרץ: עורכת הדין איילת זלדין ממשרד העבודה, בבקשה.

איילת זלדין: 1 – הגדרות – בתקנות אלה: "אשה בגיל הפוריות" – אשה שטרם מלאו לה 45 שנים; "מוסד חינוכי" – בית ספר, גן ילדים, מעון יום לילדים בגיל הרך; "מוסד רפואי" – בית חולים, מרפאה, מעבדה מיקרוביולוגית ותחנה לבריאות המשפחה (טיפת חלב).

איילת זלדין: (2) מצאה טיפת חלב כי אין בידי האשה תיעוד על קבלת החיסון תמליץ לה על קבלת החיסון.

איילת זלדין: החיסון יינתן בתחנות טיפת חלב שמפעיל משרד הבריאות;

איילת זלדין: (4) סירבה האשה לקבל את החיסון תחתום על טופס סירוב לקבלת חיסון לפי התוספת הראשונה, אשר יישמר בכרטיס הרפואי שלה בטיפת חלב למשך 26 שנים או עד הגיע האשה לגיל 53 שנים, לפי המאוחר";

עו"ד מרים גרזי: אני רוצה להבהיר שחובת המעביד היא חובת יידוע בלבד.

עו"ד מרים גרזי: הוא חייב ליידע.

עו"ד מרים גרזי: העובדת לא חייבת להביא טפסים, ברגע שהוא מיידע, המעביד מילא את חובתו.

עו"ד מרים גרזי: לפי הסיפא של סעיף (1) זה לא כל כך ברור.

עו"ד מרים גרזי: הוא יידע אותה, ובזה מסתכמת החובה שלו.

ד"ר עלמא אבני: הדגש צריך להיות: שעלולים להיחשף לאדמת או לכל דבר אחר.

קריאה: מה זה אטרטינט?

ד"ר קורט למש: זו תרופה לטיפול בפסוריאזיס שלמזלנו, במדינת ישראל לא משתמשים בה, ואנחנו גם לא רוצים שהיא תיכנס לייצור.

ד"ר קורט למש: הבעיה עם החומר הזה שהוא מצטבר בגוף ולא מופרש, והוא עושה נזק מאוד רציני לעובר.

איילת זלדין: ראו בבקשה התוספת השלישית והחמישית.

יאיר פרץ: אני מבקש לדלג על סעיפים 7 ו-8, אנחנו נחזור אליהם.

יאיר פרץ: תעברי לסעיף 9.

יאיר פרץ: סעיף 9 מאושר.

איילת זלדין: 11 – תחילה – תחילתן של תקנות אלה 3 חודשים מיום פרסומן.

יאיר פרץ: חוזרים לסעיפים 7 ו-8.

נכתוב: לפני שאקרא את סעיפים 7 ו-8, אני רוצה להקדים ולומר שהסעיפים האלה הפכו להיות העיקר של התקנה, מה שהן לא.

נכתוב: בהתחשב בכך שהאוכלוסיה שאנחנו מדברים עליה מוערכת במספר זעום מאוד של נשים.

נכתוב: אבל, לאור הערה שהיתה פה בוועדה, יזמנו תיקון לחוק עבודת נשים שהופץ בתזכיר חוק לכל הגופים הנוגעים בדבר,כמו: נעמ"ת, ההסתדרות, התעשיינים, ועל הסעיף הספציפי הזה - שתיכף אסביר מה הוא - לא התקבלה שום הערה.

נכתוב: היום, חוק עבודת נשים נותן לה זכות לקחת חופשה ללא תשלום בהתחשב בוותק בעבודה.

נכתוב: אמרנו, פה, אנחנו, כמדינה אומרים לך, אל תעבדי ותניקי.

נכתוב: ואם היא בחרה להניק, אז בואו ניתן לה את ההגנה המכסימלית מפני פיטורין.

נכתוב: לכן, תזכיר חוק עבודת נשים קובע עכשיו שאשה שנאסרה עבודתה בזמן הנקה, לפי התקנות האלה, תוכל לקחת חופשה ללא תשלום, חצי שנה מיום הלידה, ללא קשר לוותק שלה.

נכתוב: בשביל זה הלכנו מה שמשרד הבריאות המציא לוועדה שחצי שנה זו תקופה אופטימלית להנקה ללא תוספות.

איילת זלדין: עוד נקודה, נשים שהן עובדות מדינה, לפי התקשי"ר הן לא צריכות להיות עובדות בוותק של 24 חודשים, מספיק 10 חודשים, ועדיין הבחירה היא של האשה.

ד"ר אורית יעקובסון: השאלה איפה זה יעוגן, בתקנות האלה אני לא רואה שזה מעוגן.

ד"ר אורית יעקובסון: זאת אומרת שקישרתם את נושא ההנקה בכל נושא עבודת נשים, לדעתי, זה צריך להיות מוזכר בחוק?

ברכה זיגלמן: שמי ברכה זיגלמן ואני מנהלת המחלקה לאשה העובדת בהסתדרות.

ברכה זיגלמן: רציתי רק להבהיר, האם ההבנות לגבי מעביד, חלות גם על חברות כוח אדם?

ברכה זיגלמן: האם יש התאמות בענין הזה?

ברכה זיגלמן: אני הייתי מוסיפה גם "משתמש", לא רק מעביד, יש לנו גם משתמש, יש לנו גם מתווך, ולכן חשוב שההגדרה של מעביד תותאם גם לאלה.

קריאה: רציתי רק להוסיף לגבי ה-6 חודשים, מה קורה כאשר האשה תהיה מחוייבת על פי צו רפואי כן להניק בתקופה הזו.

קריאה: נניח שתהיה איזה שהיא סיבה שהיא תהיה חייבת להניק את התינוק בתקופה של 6 חודשים, וזאת לא בחירה שלה.

לאה רוזנברג: אין דבר כזה.

לאה רוזנברג: אין שום סמכות לרופא שלא כתובה בחוק הביטוח הלאומי.

ציונה קניג-יאיר: שמי ציונה קניג-יאיר, ואני עורכת דין בשדולת הנשים.

ציונה קניג-יאיר: יש כאן שני עניינים.

ציונה קניג-יאיר: הענין הראשון הוא שבסעיף הזה אין שום חובה על המעביד למצוא עבודה חלופית, הסעיף הוא בגדר המלצה.

ציונה קניג-יאיר: על מעביד לנסות למצוא עבורה.

ציונה קניג-יאיר: הנוסח הזה לא מחייב בכלל.

ציונה קניג-יאיר: כל מעביד יכול להגיד, גברת, אין לי עבודה בשבילך, תצאי לחופשה ללא תשלום, ולכפות על עובדת חופשה ללא תשלום, זה לא דבר רצוי.

חזקיה ישראל: זה אותו דבר, אם יש לי מקום עבודה, ואני עוסק רק בחומרים האלה, אז מה אני אעשה?

חזקיה ישראל: משרד העבודה מצא איזה נוסח, המעבידים צריכים לעשות את כל המוטל עליהם, בסך הכל היא גם עובדת שלהם וגם הם צריכים לדאוג לבריאותה.

ציונה קניג-יאיר: אבל אני שומעת מכל מיני מעבידים - - -

חזקיה ישראל: נכון, אז בשביל כל המעסיקים האלה צריך להתייחס גם בחוק.

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת ש"לנסות" זה בגדר המלצה, וכשכותבים חוק לא משאירים סימני שאלה.

ציונה קניג-יאיר: הרבה יותר קל למעביד להוציא אשה לחופשה ללא תשלום מאשר להתאמץ למצוא לה עבודה אחרת.

ברכה זיגלמן: אני מבקשת ללחוץ על הנקודה הזאת, כי נאמר פה דבר מאוד רציני.

ברכה זיגלמן: אנחנו כן יודעים שבמצבים האלה יש רצון עז של המעסיק להיפטר מנשים, גם כשהן יולדות.

ברכה זיגלמן: אני נמצאת במערכות האלה, לצערי אנחנו חווים את זה יום יום.

ברכה זיגלמן: והיה והוא לא מוצא?

ברכה זיגלמן: הרי יש התקנות של פיטורי נשים במצב הזה, והוא יכול להיעזר בהם.

ברכה זיגלמן: אבל עצם הדבר שכתוב "לנסות" זה בהחלט לא - - -

נסים זאב: לעשות כמיטב יכלתו למצוא.

קריאה: ואם הוא לא מוצא?

ציונה קניג-יאיר: ענין אחרון, הלאקונה האומרת: עד לחקיקת החוק, או עד לתחילתן של תקנות, היא בעייתית ביותר.

ציונה קניג-יאיר: צריך להכניס כאן הוראת מעבר כלשהי.

ציונה קניג-יאיר: לדעתי, לא יזיק להכניס כאן הוראת מעבר.

איילת זלדין: התוספת השישית מצורפת.

איילת זלדין: אזכיר שבנוסח הקודם נתבקש אישור רפואי, והיתה התנגדות של שדולת הנשים ונעמ"ת לכך, הם אמרו שמספיק שהיא תודיע, לכן מופיע כאן נוסח של הצהרה.

קריאה: לסכן את התינוק?

יאיר פרץ: אני קובע שתקנות עבודת נשים (עבודות אסורות, עבודות מוגבלות ועבודות מסוכנות), התשס"א-2001, אושרו.

איילת זלדין: בנוסף הכנסנו פה תיקון לכמה טעויות דפוס שנפלו בתקנות שעברו התייעצות עם המועצה לענייני נוער עובד, וזה התיקון.

איילת זלדין: 1.

איילת זלדין: תיקון התוספת: בתוספת לתקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות), התשנ"ו-1995, בחלק שלישי: גורמים כימיים: (1) בפסקה (3), במקום "ובאתילן אוסיד" יבוא "ואתילן אוקסיד"; (2) בפסקה (4), במקום "באפלטוקסינים" יבוא "אפלטוקסינים"; (3) אחרי פסקה (6) יבוא: "(7) ייצור סיגריות וסיגרים וטיפול בעלי טבק".

חזקיה ישראל: צריך להבהיר שמדובר בסיגריות וסיגרים שהם מטבק.

יאיר פרץ: תודה רבה רבותי, הישיבה נעולה.