ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 213, 2000-11-07 09:30

חברי הוועדה: נסים זאב

חברי הוועדה: אסף בוסקילה - ברית פיקוח, רשם האגודות

חברי הוועדה: מיכל קורא - מ.מ.מ., הכנסת

סדר-היום: 1) תקנות האגודות השיתופיות (ניהול ובקורת חשבונות) (תיקון), התש"ס-2000.

סדר-היום: תקנות האגודות השיתופיות (ניהול ובקורת חשבונות) (תיקון),התש"ס-2000 תקנות האגודות השיתופיות (מאזנים, פנקסים ודוחות) (תיקון), התש"ס-2000

דוד טל: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

דוד טל: על סדר-היום: תקנות האגודות השיתופיות (ניהול ובקורת חשבונות) (תיקון), התש"ס-2000, ותקנות האגודות השתופיות (מאזנים, פנקסים ודוחות) (תיקון), התש"ס-2000.

דוד טל: שמעתי את המושג "ברית פיקוח".

דוד טל: מהי "ברית פיקוח"?

דוד טל: מתי היא הוקמה?

דוד טל: מה תפקידה ולמה היא נחוצה היום?

א' בוסקילה: אני אסף בוסקילה, רואה חשבון בברית פיקוח.

א' בוסקילה: ברית פיקוח קיימת בערך מקום המדינה או קצת אחרי.

א' בוסקילה: למעשה, היא הוקמה, כדי לתת מענה להתיישבות העובדת בכל נושא הביקורת וראיית החשבון, כלומר לרכז את כל נושא הביקורת של ההתיישבות העובדת - כל מה שקשור במיגזר החקלאי.

א' בוסקילה: למעשה, היום היא משמשת כמשרד רואי-חשבון גדול, מהגדולים במדינה, שכל התמחותו היא בתחום ההתיישבות העובדת, קרי קיבוצים, מושבים וכל האגודות השיתופיות המסופחות להם או תאגידים.

דוד טל: זה מה שכל חברה אחרת עושה עם רואה החשבון שלה.

א' בוסקילה: בדיוק.

א' בוסקילה: יש לנו התמחות ספציפית בכל מה שקשור במיגזר החקלאי.

ש' אברמי: האם, למעשה, זה משרד רואי-חשבון ציבורי?

א' בוסקילה: כן.

א' בוסקילה: זה משרד רואי-חשבון.

א' בוסקילה: אומנם הוא לא כפוף למועצת רואי-החשבון, אך הוא כפוף לכל כללי החשבונאות שחלים על רואי-חשבון.

א' בוסקילה: הוא מוגדר בחוק כמי שמבקר את כל ספרי ההתיישבות העובדת.

א' בוסקילה: בעבר היה לה מונופול, ובשנים האחרונות זה נפרץ וכל קיבוץ או מושב, לאחר שהוא משנה את התקנון שלו, יכול להחליט שהוא עובר גם למשרד פרטי.

דוד טל: כמה אחוז מכלל המשקים במדינה מבוקרים ע"י ברית הפיקוח, היום אחרי שזה נפרץ?

א' בוסקילה: היום, לאחר שזה נפרץ, אנו מבקרים בערך כ-210 קיבוצים מתוך כ-320 קיבוצים, ואנו עדיין מבקרים לפחות 90% מהמושבים וזה משהו בסדר גודל של 350 מושבים.

דוד טל: האם במקום שנפרץ ולא נצרכים לשירותים שלכם יותר לוקחים שירותי רואה-חשבון רגיל?

דוד טל: א' בוסקילה: כן.

ע' ששון: אני עמרם שושן מתנועת המושבים.

ע' ששון: יש כ-863 אגודות - לא רק קיבוצים ומושבים אלא גם תאגידים - ומהן כ-90% בבריתות פיקוח; יש לא רק ברית פיקוח לקואופרציה חקלאית, אלא גם "בֹּחן" ועוד, כלומר יש 2-3 בריתות פיקוח שקיימות מקום המדינה שהתמחו בתחומים האלה ונותנות שירותים.

דוד טל: בלי לפגוע בכבוד כל הבריתות האלה, האם לא עבר זמנן?

ע' שושן: לא.

ע' שושן: הן טובות.

ע' שושן: אני צרכן, ואני אומר זאת מהכיוון של הצרכנים.

ע' שושן: זה גם עולה יותר אצל מישהו אחר.

דוד טל: יש פה תחרות, שכן אני מניח שילכו למי שיהיה טוב יותר ויותר זול.

ע' שושן: נכון.

דוד טל: לגבי התקנות שעומדות כאן על סדר-היום, עם כל ההסתייגויות של ברית הפיקוח, למעשה, אם ברית הפיקוח הזו לא היתה, כל משרד היה רגיל והוא היה פה גוף מיותר לצורך העניין הזה.

א' בוסקילה: ברית פיקוח איננו גוף מיותר, כי מטרתו היתה לרכז את כל נושא ההתיישבות העובדת מול כל הרשויות.

דוד טל: נניח, שזה נפרץ עכשיו יותר מאשר עד היום, ולא נשארו לך קליינטים לצורך העניין הזה, וכל אחד תפס לו משרד רואי-חשבון קטן יותר או גדול יותר; למושבים אין כסף והם יקחו משרד קטן, וקיבוצים עשירים יקחו משרד גדול וכו'.

דוד טל: זו הדרך.

ע' שושן: זה אותו דבר.

דוד טל: התקנות שאנו מעדכנים כרגע תהיינה טובות.

דוד טל: כל מה שקשור לברית פיקוח יהיה טוב לרואה-חשבון.

דוד טל: ע' שושן: על כל רואה-חשבון, ודאי.

דוד טל: התקנון הוא על הצרכן, ולא על מי שמשרת את הצרכנים.

דוד טל: נתחיל בדיון, כדי להבין זאת.

דוד טל: תחילה, נשמע מנציג משרד העבודה על מהות התקנות.

דוד טל: חבר-הכנסת נסים זאב מצטרף לישיבה.

א' עצמון: אני אלי עצמון מרשם האגודות השיתופיות.

א' עצמון: התיקון הראשון, שמוצע פה ומתייחס לתקנות האגודות השיתופיות (ניהול וביקורת חשבונות), מתייחס בעיקר למועד הגשת הדו"חות הכספיים המבוקרים.

א' עצמון: הדין הקיים היום קובע, שחלה חובה סטטוטורית על ועד האגודה למסור את הפנקסים, את הספרים, לביקורת רואה-חשבון, מבקר - כלומר אם זה רואה-חשבון חיצוני אז רואה-חשבון חיצוני ואם זה ברית פיקוח אז ברית פיקוח.

א' עצמון: אנו מתייחסים פה לכולם באותה גישה שזה תוך ארבעה חודשים.

א' עצמון: חלה חובה על המבקר, מרגע שקיבל את הספרים, לסיים את הביקורת תוך ארבעה חודשים.

דוד טל: וזאת, עם אפשרות הארכה.

א' עצמון: וזאת, עם אפשרות לבקשות כאלה או אחרות.

דוד טל: על מי החובה הזו מוטלת היום?

א' עצמון: לגבי אגודות שיתופיות, הסברתי שהחובה מתחלקת לשניים: ועד האגודה צריך למסור את הספרים לביקורת תוך ארבעה חודשים מתום שנת הכספים, ועל מבקר החשבונות חלה חובה לסיים את הביקורת ואת הדו"ח הכספי המבוקר תוך ארבעה חודשים מהמועד בו הוא קיבל את החומר.

א' עצמון: היו"ר ד' טל: האם יש לכם השגות כלשהן בקשר לזה?

א' בוסקילה: אומנם ההצעה הזו בזמנו גובשה בין הרשם, לפחות הקודם שהיה, וכו', אך בינתיים עשינו קצת חושבים בעניין, ויש לנו איזה שהן השגות שאנו חושבים שהיה מן הראוי להכניסן והן תעזורנה להגיע לאותה מטרה שאלי עצמון ציין.

א' בוסקילה: השגתנו העיקרית מדברת על כך, שאנו מבקשים שלא יבטלו את התניה שהיתה קודם, שעל המבוקר עדיין להמשיך ולהגיש את הדו"חות שלו לביקורת תוך ארבעה חודשים מתוך שנת המס.

א' בוסקילה: הצעה, כפי שהיא מנוסחת היום, אומרת שהחובה על המבוקר תהיה להגיש לרשם מאזן ודו"ח תוך שבעה חודשים, אך גם יוצרת מצב שבאופן תיאורטי אותו מבוקר ימשיך להגיש לנו או לרואה-חשבון אחר את החומר לביקורת נניח אחרי ששה חודשים ובסופו של דבר להטיח בנו את האחריות לזה שהמאזן שלו לא הוכן בזמן.

א' בוסקילה: נכון שהאחריות הסופית להגיש אחרי שבעה חודשים היא על המבוקר, אך, בסופו של דבר, זה רק ייצור יותר מתח בין המבוקר למבקר מאשר היום.

א' בוסקילה: זה חלק מהמטרות שרצו למנוע - את הויכוחים.

דוד טל: כשיעברו חודשיים מתום השנה, תתחילו ללחוץ כדי לקבל את החומר.

א' בוסקילה: גם היום זה נעשה, אך עובדתית זה לא קורה.

דוד טל: זה לא דבר שאפשר לעשותו, לקבוע אותו, בצורה אבסולוטית - להחליט כך או אחרת; אם ניתן להם שנה והם יביאו לך זאת לאחר עשרה חודשים, גם אז אתה עלול להימצא באותו מצב שלפתע אחרי עשרה חודשים כולם יחד שולחים לך ואתה לחוץ מאד ולא מספיק.

דוד טל: ואז, יש הטחת ביקורות מכאן ומהצד השני.

דוד טל: אני חושב, שבסופו של דבר האחריות היא על המבוקר עצמו.

דוד טל: זו בעיה שלו.

ע' שושן: אני עמרם שושן ממושב מצליח, ואני מבקש לדבר כמבוקר.

ע' שושן: באופן מעשי, עד עכשיו זה היה שמונה חודשים - ארבעה חודשים ועוד ארבעה חודשים - ועכשיו מקצרים זאת לשבעה חודשים פעם אחת.

ע' שושן: באופן מעשי, הורידו אחריות מהמקצוענים, כלומר מברית הפיקוח, מרואה-החשבון וכו'.

ע' שושן: מטילים את כל העסק רק על האגודה.

ע' שושן: נניח, שהאגודה תמסור לאחר חודש וחצי, ולא יימסר הדו"ח לאחר שבעה חודשים.

דוד טל: תחליף את רואה-החשבון שלך.

ע' שושן: עד עכשיו, זה כמו היועץ המשפטי שנותן לי עצה.

דוד טל: לא.

דוד טל: אני מדבר מנסיון.

דוד טל: היה לי עסק, ויש לנו רואה-חשבון.

דוד טל: היתה פעם שרואה-החשבון שהיה לי לא היה טוב או שלא הייתי מרוצה ממנו, והתריתי בו פעם ופעם שניה עברתי למישהו אחר.

דוד טל: זו התחרות, ואין מה לעשות.

ע' שושן: אפשר, שזה יהיה לפחות לשמונה חודשים.

דוד טל: האם משרד העבודה יתנגד לשמונה חודשים?

דוד טל: זה פרק זמן שהוא לא בלתי סביר, אף שאינני מקבל את הנימוק של האזרח ממושב מצליח.

א' עצמון: היום, הנטיה היא לקצר מועדים.

א' עצמון: למשל: אגף שוק ההון וחסכון קיצר את המועדים לגבי הגשת הדו"חות הכספיים של קופות גמל וקרנות השתלמות לארבעה חודשים, והמפקח על הבנקים גם בא ומקצר מועדים.

א' עצמון: יש לזכור, שמדובר פה באגודות שיתופיות.

א' עצמון: מבחינה ציבורית, יש פה חברים שרוצים לדעת בדיוק מה היתה הפעילות באגודות האלה.

א' עצמון: בסופו של דבר, הנטיה היא לבוא ולקצר את המועדים כמה שיותר.

א' עצמון: יכול להיות שבעתיד הדברים האלה ייבחנו אם בתיאום ואם באיזה שהוא הליך של איזה שימוע כזה או אחר שייעשה.

דוד טל: מה זה באמת יעלה או יוריד אם נוסיף עוד חודש אחד, אם אתה מכניס הכל לסדר שלך, ואני בהחלט בעד הגישה שלכם של יישור קו עם מה שקורה היום בכלל?

א' עצמון: היום, אנו מדברים על תקופה של שבעה חודשים.

א' עצמון: אם, נניח, קיימות סיבות מיוחדות- - -

דוד טל: יכולתי לומר שזה יהיה שבעה חודשים בתנאים מיוחדים ושיגישו בקשה להוסיף לנו חודש.

דוד טל: אינני רוצה למנוע את זה שיגישו בקשה ויצטרכו לאשר להם - את כל הטופסולוגיה הזאת.

דוד טל: עד היום שהוא ישלח ועד היום שהוא יחזיר יחלפו חודש ימים.

נסים זאב: אני חושב, שגם שמונה חודשים לא מספיקים.

נסים זאב: יש לנו נסיון בעבודות הציבוריות.

נסים זאב: בדרך כלל, אנשי המוסד או הארגון עצמו וכל ארגון ציבורי מגישים את הדו"חות באפריל.

נסים זאב: זה עובר לרואה-חשבון, שלו יש הערות והשגות ואז זה חוזר לעמותות ולאגודות ושוב צריכים לתקן.

נסים זאב: לדעתי, לפעמים, זה נמשך בממוצע עד ספטמבר-אוקטובר.

נסים זאב: ארגונים רציניים מאד, גם ממשלתיים, הרבה פעמים התעכבו בגלל הסיבות האלה הטכניות, אך זה מחייב זמן.

דוד טל: אתה מחזק את דעתי, שצודק האזרח ממושב מצליח שניתן להם שמונה חודשים.

נסים זאב: אני אומר לעשות זאת שישה חודשים ושלושה חודשים, כלומר תשעה חודשים - תשעה ירחי לידה.

נסים זאב: זה כל כך מתאים, עד שהולד נולד בשעה טובה.

דוד טל: לפעמים, יוצאים תאומים, ויש בעיה.

ע' שושן: יחכו לשנה הבאה.

דוד טל: אלי עצמון ממשרד העבודה רוצה שבעה חודשים, ואתה רוצה תשעה חודשים.

דוד טל: היושב-ראש מחליט על שמונה חודשים.

א' עצמון: יש שבעה חודשים, ויש בקשות מיוחדות לעוד שלושה חודשים.

דוד טל: אני מבין את מה שאדוני אומר, ואני חושב שנתחיל בשמונה חודשים.

דוד טל: אם בעוד שנה או שנתיים, אחרי שיהיה לכם קצת יותר נסיון, תחשבו לנכון שיש מקום לצמצם זאת, ואם אני עדיין אהיה יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, אני מבטיח לך שאצמצם זאת אם יהיו ארגיומנטים מוכחים שאכן יש מקום לצמצם זאת.

דוד טל: המערכת לא תקרוס בגלל זה.

דוד טל: מצד שני, אני מאפשר לציבור החקלאים במקרה הזה פסק זמן.

נסים זאב: מה קורה באמת אם מישהו הגיש את הדו"ח אחרי שמונה חודשים?

דוד טל: תיכף נשמע את כל התקנות ונראה מה יוצא מכך.

דוד טל: אם כך, אנו מתקנים כאן לגבי שבעה חודשים.

ש' אברמי: כלומר, שבעה חודשים הופכים לשמונה חודשים ויהיו עוד שלושה חודשים במקרים מיוחדים.

דוד טל: כן.

דוד טל: שבעה חודשים הופכים לשמונה חודשים.

דוד טל: זה כמו שרשום.

א' עצמון: החלק השני אומר, שבמקרים מיוחדים תהיה ארכה מיוחדת רק של שלושה חודשים.

א' עצמון: הרשם רצה שתהיה פה סופיות, על מנת למנוע כל מיני לחצים כאלה או אחרים, ולכן יש את השלושה חודשים.

א' עצמון: לא רוצים לחצים, ואי אפשר להאריך זאת מעבר לזה.

א' עצמון: האגודות תתאמצנה ותעשינה את הלוגיסטיקה הנכונה, יקחו את החשב הנכון ואת מנהל החשבונות הנכון.

א' עצמון: החומר יהיה מוכן ונתון לביקורת.

א' עצמון: צריך לזכור שיש פה איזו מין דינמיקה.

א' עצמון: דו"ח כספי זה לא דו"ח שרק בא אולי ומודד את התוצאות של תקופה אחת, אלא הוא גם משליך על תקופה שניה.

א' עצמון: זה מתחיל מתכנוני תקציב ומקבלת החלטות.

א' עצמון: אם אין לי דו"ח כספי מבוקר ואני בא ובונה את התקציב לשנה הבאה של אגודה שיתופית, אז על מה אני מתבסס?

א' עצמון: מפה מתחיל – ואינני רוצה להשתמש במלים אלה - איזה שהוא 'ברדק' מסויים, שבסופו של דבר מגיעות טענות כאלה או אחרות של "לא אישרנו" ו"לא ידענו" שקיימות חריגות כאלה וכאלה ולאגודה פתאום אין מקור כספי כזה וכזה.

דוד טל: בסדר.

דוד טל: סיכמנו על שמונה חודשים ועוד שלושה חודשים.

א' עצמון: למעשה, זה התיקון שדיברנו עליו לגבי תקנות האגודות השיתופיות (ניהול וביקורת חשבונות).

א' עצמון: התיקון השני מתייחס לתקנות האגודות השיתופיות (מאזנים, פנקסים ודוחות), ואנסה להסביר את מהותו.

א' אברמי: על איזה סעיף בתקנות עצמן אתה מדבר?

א' עצמון: סעיף 1(ד) בתקנות הקיימות המקוריות.

א' עצמון: למעשה, לכם יש את התיקון עצמו, שאנסה להסבירו.

דוד טל: תחילה, נתפלל באותו סידור.

א' עצמון: תחילה, אנסה להסביר את התקנות האלה.

א' עצמון: כשאמרתי "תקנה 1(ד)", התכוונתי כאילו לתקנות המקוריות לפני ההצעה לתיקון.

דוד טל: נדמה לי, שכותבים "סיפא" עם א'.

ה' ברק: המלה "סיפא" במקור היא מארמית, אך החקיקה עיברתה זאת.

א' אברמי: ביררנו זאת באקדמיה ללשון עברית, והם הסבירו שכיון שלעברית יש את הזכות לעברת מלים אז למרות שבארמית זה כתוב עם א' מלים שנכנסו לשפה העברית כגון "קופסא" ו"דוגמא" קיבלו "ה'" בסופן ולכן גם המלים "רישא" ו"סיפא" יכולות לקבל ה' בסופן.

א' עצמון: על סמך התקנות האלה בעבר, היו קיימות הנחיות מרשם האגודות השיתופיות למבנה דו"ח כספי.

א' עצמון: אלה היו הנחיות מאד הסטוריות.

א' עצמון: הנחיות אלה ממש ירדו לרמה הפרטנית של מה מבנה דו"ח כספי, מה תהיה ההצגה של סעיפי מאזן ומה תהיה ההצגה של סעיפים תוצאתיים וכו'.

א' עצמון: מה שברור לנו ומה שקרה גם עם השנים הוא, שלמעשה כללי חשבונאות מקובלים הם לא איזה דבר שנמצא במצב שלא משתנה.

א' עצמון: יש לנו כללי חשבונאות שמשתמשים בהם, יש כללי חשבונאות האירופאית שזו חקיקה ויש כללי חשבונאות אמריקאית.

א' עצמון: יש לנו כללי חשבונאות שנקבעו בארץ.

א' עצמון: בעבר, הגוף שהיה קובע אותם היה לשכת רואי-החשבון.

א' עצמון: יש לנו הנחיות קונקרטיות של גופים מסויימים שבאים וקובעים את הטיפול המיוחד בסעיף כזה או בסעיף אחר, בגלל המיגזר המיוחד.

א' עצמון: למשל: שוק ההון מתייחס לפריט מסויים ומבקש לקבל את ההצגה לכולם, והמפקח על הבנקים מבקש לבוא ולהתייחס לפריט מסויים.

א' עצמון: יש לנו גם הנחיות מיוחדות לגבי רואי-חשבון בעיריות וברשויות המקומיות וכו'.

א' עצמון: למעשה, גישתנו אומרת שאם כללי חשבונאות נמצאים כל הזמן בתהליך שינוי, לא יכול להיות מצב שייקבע פעם איזה מין פורמט להגיש דו"ח כספי, ועל-פי אותו פורמט רואי-החשבונות צריכים לבוא ולהגיש את הדו"ח עצמו.

א' עצמון: התיקון הזה אומר דבר פשוט מאד: הדו"ח הכספי של אגודה שיתופית יוגש לפי כללי חשבונאות מקובלים ולפי הוראות שיהיו.

דוד טל: מה זה "מקובלים"?

דוד טל: ע"י מי?

א' בוסקילה: לשכת רואי-החשבון.

דוד טל: האם כך זה מופיע פה?

א' עצמון: לא, אין פה הגדרה.

א' עצמון: ההגדרה היא הגדרה של מהם "כללי חשבונאות מקובלים".

דוד טל: ואז, זה יהיה סתום.

דוד טל: האיש ממושב ממצליח יחשוב לפי כללי חשבונאות באירופה, ואחר יחשוב לפי הקולחוז ברוסיה.

דוד טל: האם זו הדרך?

א' עצמון: לא.

א' עצמון: אנסה להסביר זאת.

דוד טל: למה לא לקבוע שמה שטוב לכולם יהיה טוב גם להם, בלי להסתבך?

א' בוסקילה: זה המינוח בשוק: כללי חשבונאות מקובלים.

א' עצמון: אנו משתמשים במינוח קיים.

א' עצמון: אנו לא רוצים היום לבוא ולקבוע מהם כללי חשבונאות מקובלים מנקודת ראות שלנו, כאשר כל רואה-חשבון למעשה יודע מהם כללי חשבונאות מקובלים.

א' עצמון: כללי חשבונאות מקובלים הוגדרו בצורה ברורה מאד.

א' עצמון: היו"ר ד' טל: האם אני מבין אותך נכון, שרואה חשבון שמטפל במיגזר חקלאי יודע שבמיגזר החקלאי כללי החשבונאות הם כאלה ואלה, במיגזר מתכת – הם כך וכך ובשוק ההון - הם כך וכך?

א' עצמון: האם לזה אתה מתכוון?

א' עצמון: נכון.

דוד טל: אין לי בעיה עם זה.

דוד טל: אני רוצה להגיע למצב של אחידות, כדי שלא ייווצר מצב שמישהו יקבע כאן כללי חשבונאות לברית הפיקוח כך ולקיבוץ עם רואה-חשבון אחר כך יהיה משהו אחר או משהו כזה.

דוד טל: צריך, שכולם יהיו על אותו סידור.

א' עצמון: כמו שאתה אומר, כולם על אותו סידור.

א' עצמון: אין פה בעיה, שלא תהיה סטנדרטיזציה בהגשת הדו"חות הכספיים.

א' עצמון: המונח "כללי חשבונאות מקובלים" הוא מונח עולמי.

א' עצמון: יש את כללי החשבונאות המקובלים שמחייבים, ויש גם גילוי דעת מיוחד שחל לגבי כל רואה-חשבון בישראל ויש גם מידרג מסויים שקובע איזה כלל גובר על מה.

א' עצמון: אנו לא הולכים להתערב.

דוד טל: זה בסדר.

דוד טל: זה מקובל עלי.

א' עצמון: למעשה, התקנות האלה באו ואמרו שדו"ח כספי יוגש לפי כללי חשבונאות מקובלים ולפי הנחיות הרשם.

א' עצמון: בעבר, אם מישהו היה מסתכל היה אומר: "אתם מדברים פה על הנחיות הרשם שהן הסטוריות מאד ומדברות גם על מבנה דו"ח כספי", ולא הייתי מתאר לעצמי חלילה שיגיע פתאום מצב שרואה-חשבון מקבל פניה משפטית שהוא הגיש איזה שהוא סעיף לא בצורה מסויימת והוא יבוא ויגיד: "נכון, לפי כללי חשבונאות מקובלים הייתי צריך להתייחס להצגה אחרת.

א' עצמון: אבל, ההנחיות הן הנחיות.

א' עצמון: הלכתי לפי ההנחיות.

א' עצמון: זה מה שמחייב".

א' עצמון: אנו פותרים פה את הסתירה הזו.

א' עצמון: למעשה, זו גם איזו מין צורה מאד גמישה שכל תיקון כזה או אחר או כל כלל חשבונאי כזה או אחר שמאומץ גם בישראל הוא אוטמטית נכנס.

דוד טל: זה מקובל עלי.

ע' שושן: וזאת, ובלבד שכל עמותה וכל ארגון רוצה שבתשקיף ובספרים יופיעו גם דברים שהוא היה רוצה לראותם עבור חבריו.

ע' שושן: המאזן הוא מאזן גם עבור הדירקטוריון, כדי שיוכלו לומר: "הבנתי.

ע' שושן: אני מסכים.

ע' שושן: אני מצביע עבורו בסופו של דבר".

ע' שושן: דרך אגב, אחד הדברים שמעכבים לא מעט אישור מאזנים הוא, שאחרי שרואה-החשבון או ברית הפיקוח העבירו זאת לאגודה והאגודה בנתה זאת היא מביאה זאת לאסיפה כללית.

ע' שושן: לפעמים, כינוסי אסיפה כללית לא בדיוק מסתדרים בצורה מסודרת וזה גם לוקח זמן.

ע' שושן: כאמור, זה בלבד שהחלק המהותי לגבי ההתיישבות העובדת בחלק העצמאי, בצורה הזו של התאגיד, הזה ימשיך להופיע בדו"ח החדש, למרות כללי החשבונאות המקובלים.

ע' שושן: היהודי שחי רוצה לראות אם יש סעיפים מסויימים.

ע' שושן: היו"ר ד' טל: זה קטע, שאני מציע לכם שתדברו לגביו עם שלטונות המס או עם לשכת רואי-החשבון ותגיעו איתם להסדרים.

ע' שושן: יכול להיות, שזה דיון מול רואה-חשבון.

דוד טל: אני חושב, שמבחינת משרד העבודה, נכון ליישר את כולם על אותו קו.

ע' שושן: האם אתם יכולים להסתדר עם זה?

א' בוסקילה: אני יכול להגיד, שכל דבר שיהיה בדו"חות הכספיים והוא לא נוגד כללי חשבונאות מקובלים - אין מבחינתנו בעיה.

ע' שושן: מאה אחוז.

דוד טל: בעבר, כאשר האינפלציה הרקיעה שחקים עד 400%, היית צריך להגיש דו"ח התאמה אינפלציונית או דו"ח תואם אינפלציה או משהו כזה.

דוד טל: אני חושב, שכבר מזמן לא עושים את הדו"חות האלה.

א' בוסקילה: זה גם היום.

א' בוסקילה: זה לא בוטל.

דוד טל: האם עושים זאת גם היום, אף שיש אינפלציה של 100%?

א' בוסקילה: מדברים על זה, על ביטול, כבר כמה שנים.

דוד טל: כמדומני, לפני כשלוש שנים פגשתי רואה-חשבון כלשהו שאמר לי שאמורים להוריד זאת.

א' בוסקילה: מדברים.

א' בוסקילה: היו"ר ד' טל: היום, זה כבר לא שייך.

א' בוסקילה: אפשר להבין זאת - כאשר מדובר באינפלציה גבוהה, אבל אי אפשר להבין - כאשר יש אינפלציה נורמלית וסבירה.

א' עצמון: דבר שני, שקשור לתיקון הזה, מתייחס לעניין דו"ח כספי ומדובר בחוות דעת המבקר שלו.

א' עצמון: למעשה, מבקר חשבונות נדרש לבוא ולומר האם הדו"ח הכספי משקף או לא משקף את המצב לפי כללי חשבונאות מקובלים.

א' עצמון: אם יש לו הסתייגות, יש נוסח שהוא נותן בחוות הדעת ואומר מהי הסתייגותו.

דוד טל: וזאת, לפי מיטב שיפוטו והכרתו וכל השאר.

א' עצמון: כן.

א' עצמון: כמו שאמרתי, אותן הנחיות הסטוריות שהיו גם קבעו איזה מין נוסח שהיה קיים הסטורית.

א' עצמון: מאחר והנוסחים האלה הלכו והשתנו, אנו באים ואומרים שגם מבקר החשבונות יתן את חוות הדעת שלו בנוסח הקיים.

א' עצמון: אנו לא ממציאים נוסח.

דוד טל: בסדר.

א' עצמון: זו המגמה שלו.

א' עצמון: אנו לא ממציאים פה.

א' עצמון: אם מותר לי גם לומר, בסך הכל התיקונים האלה גם עושים סדר במערכת ומבהירים דברים.

דוד טל: לכן, אני בעד.

א' בוסקילה: אומר רק שתי נקודות: ראשית, ביחס למושבים המצב העובדתי היום הוא שהמושבים נמצאים בפיגור יחסית עמוק במאזנים שלהם.

דוד טל: מ-1995.

א' בוסקילה: חשבנו, שאולי היה רצוי לעשות איזו שהיא תקנת מעבר שתאפשר למושבים ליישר קו עם המאזנים שלהם לפני שינחיתו עליהם את התקנה.

ע' שושן: איחוד מאזנים.

ע' שושן: א' בוסקילה: כלומר, לסיים את כל הפיגור שיש היום.

ע' שושן: כמו שאמר חבר-הכנסת טל, יש מושבים שאנו עושים להם היום מאזנים של 1995.

ע' שושן: אולי אפשר לעשות איזו שהיא תקנת מעבר, שתעזור להם ליישר את הקו יחד עם כל האגודות השיתופיות.

ע' שושן: שנית, בסופו של דבר, המבחן של כל העסק הזה יהיה באכיפה, כי גם היום יש חוק.

ע' שושן: עובדתית, האגודות לא מגישות את הדו"חות שלהן לרשם תוך שמונה חודשים כמו שקובע החוק היום.

דוד טל: נציג משרד העבודה והרווחה, מהי תגובתכם?

דוד טל: מה ניתן ואפשר לעשות לגבי תקופת מעבר למושבים, שבגלל כל הצרות והגזירות שניחתו עליהם בעבר הם הגיעו למה שהגיעו ונפתח פער של ארבע או חמש שנים ואולי יותר?

דוד טל: האם אתם בעד איזו שהיא תקופת מעבר?

א' עצמון: אנו חשבנו על הנושא הזה.

א' עצמון: בסופו של דבר, הגישה שלנו היא שאנו לא באים להתחיל למדר סוגים שונים של אגודות.

א' עצמון: יש כעשרים סוגים שונים של אגודות, ולכל אגודה יש את הבעיות שלה.

א' עצמון: לא באנו ורצינו לקבוע מועדים שונים.

א' עצמון: יש פה כוונה לבוא ולאחד זאת עם כולם.

א' עצמון: להערכתי, היום, מדובר במיעוט מסויים.

א' עצמון: נכון, שלגבי אגודות שיתופיות קיים שם איזה פיגור במועדי ההגשה.

דוד טל: האם אתה מדבר על 5%-10%?

א' עצמון: אני חושב, שהרבה פחות.

א' עצמון: אני גם לא חושב שבאים וקובעים כלל בגלל איזה מין מיעוט מינורי כזה או אחר.

דוד טל: לא קובעים כלל בגלל פרט, אבל אם יש אחוז ניכר - כדאי שניתן את דעתנו על זה.

דוד טל: מה האחוז של אותם אנשים?

א' עצמון: סטטיסטית, אני לא יודע.

א' עצמון: אבל, להערכתי, מדובר במיעוט שבמיעוט.

א' בוסקילה: אלי עצמון, היום, אנו עושים את מאזני 1999 של מושבים.

א' בוסקילה: אם אנו מדברים על כך שמאזני 1998 זה פיגור, אזי מדובר אולי ב-40% לפחות של מאזני 1998.

דוד טל: אם ניתן לכם את פרק הזמן הזה של השנה הזאת כדי לסגור הכל, את השנה הזו – האם זה יענה על הצרכים?

א' בוסקילה: אנו, כמבקרי חשבונות, נוכל.

א' בוסקילה: אני לא יודע לגבי- - - ע' שושן: ראשית, הרבה מאד אגודות שיתופיות נמצאות היום בבתי-משפט, וקופת המדינה מתעשרת מקנסות אישיים על חברי ועדים.

א' בוסקילה: כלומר, העסק באכיפה כן עובד.

א' בוסקילה: שנית, אני מתנצל, אך כבר התחלתי לכתוב את החוזר לישובים: "תתחילו להתנהג כמו שצריך".

א' בוסקילה: אם יתן לנו אדוני את השנה הזו, נפעל במהירות האפשרית לקדם ולהפחית את האחוזים של אלה אשר צריכים לדבר על המאזנים.

דוד טל: נציג משרד העבודה והרווחה, עד כמה קשה לכם לתת את השנה?

דוד טל: הסבר לי מה זה יגרום ואיפה זה יפגע במערכת שלכם, אם ניתן להם את השנה.

א' עצמון: החשיבה אצלנו היתה, שגם קיצרנו את המועדים, היתה בעצם להכנס לאיזו שהיא שנה קלנדרית אחת גם מבחינת הדיווח.

דוד טל: היום בעוד שנה וחודש אנו נדע שיישרנו קו עם כולם.

א' עצמון: למעשה, לגבי התיקון הזה, להערכתי, השיטה התחילה לפני כשמונה חודשים ואף יותר, והתקיימו כאן דיונים בהם נכחו נציגים של כל בריתות הפיקוח וגם ברית הפיקוח החקלאית שהיא הגדולה ביותר.

א' עצמון: התקיים דיון, ובסופו של דבר זהו התיקון שהובא.

א' עצמון: אנשים או אותם מנכ"לים שעמדו בראש אותן בריתות כבר ידעו על התיקון הזה מאז, ולכן גם אנו דיברנו על תיקון שתחולתו משנת 2000.

א' עצמון: מכל מיני סיבות התיקון התגלגל והגיע רק היום לשולחן הזה.

דוד טל: אני רוצה גם מזה וגם מזה: שכולכם תהיו שבעים, וגם שהכבשה תישאר שלמה.

דוד טל: אנו לא נקבע זאת בתקנות, אך אני אומר זאת פה לפרוטוקול כדי שגם ברית הפיקוח וגם אחרים יוכלו לעשות זאת: אני ארצה, שבשנה הקרובה במקרים מיוחדים לפנים משורת הדין תאפשרו לאנשים עם בקשות מיוחדות פרק זמן סביר כדי לסגור את דו"חות העבר.

דוד טל: אינני רוצה להכניס זאת לתקנות, אך אני אומר זאת כאן בצורה מפורשת לפרוטוקול, כדי שאם מישהו מהאנשים כאן, מהמושבים או מברית הפיקוח, רוצה להשתמש בזה הוא יוכל להשתמש בזה מחר.

דוד טל: על דעת זה הוועדה מאשרת את התקנות הללו.

דוד טל: באותה הזדמנות, ברצוני להודות למיכל קורא שהכינה לנו, לי ולוועדה, את החומר.

דוד טל: לולא ההכנה הזאת, לא הייתי יודע משהו לפחות בנושא ברית פיקוח.

ע' שושן: תודה רבה.

דוד טל: התקנות מאושרות עם כל התיקונים שהזכרנו פה.

דוד טל: אני נועל את הישיבה.

דוד טל: אני מודה לכולם.