ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 182, 2000-07-25 11:00

מוזמנים: אוטליה ישי המוסד לביטוח לאומי רבקה פריאור המוסד לביטוח לאומי רותי הורן, עו"ד המוסד לביטוח לאומי רועי קרת המוסד לביטוח לאומי דן אורנשטיין, עו"ד משרד המשפטים אבי ניסן-קורן, עו"ד הסתדרות חנה שניצר הסתדרות אורנה צח לה"ב לאה דקל, עו"ד לשכת עורכי הדין שלמה אשכנזי

קצרנית: נושא:

קצרנית: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 39) (גמול והחזר הוצאות), התש"ס – 2000.

קצרנית: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 37), התש"ס-2000.

קצרנית: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 39) (גמול והחזר הוצאות)

דוד טל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

דוד טל: הנושא שעל סדר היום: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 39) (גמול החזר הוצאות), התש"ס-2000.

רותי הורן: למוסד לביטוח הלאומי יש מועצה ציבורית, שמורכבת מנציגים של גופים, כמו אירגוני המעסיקים, אירגוני הרופאים, אירגוני העצמאים, עובדי מדינה.

רותי הורן: המועצה הזאת היא הבסיס לעבודה של הביטוח הלאומי.

רותי הורן: אני לא יודעת אם הכנסת יודעת, אבל כל תיקוני החקיקה הראשית, חקיקת המשנה עוברות קודם לדיונים של המועצה הציבורית, ורק אחר כך מגיעות לכנסת.

רותי הורן: המועצה גם אחראית לאישור של פרוייקטים בתחום השיקום והסיעוד.

רותי הורן: יש לה ועדת כספים שמאשרת את התקציב הנוסף.

רותי הורן: האנשים האלה באים לישיבות ונדרשים גם לעבודת הכנה.

רותי הורן: לפי הוראות חוק הביטוח הלאומי, לא יכולנו עד היום לשלם דבר וחצי דבר.

רותי הורן: אחרי דיונים ארוכים בממשלה, ומשום שלא בהצעת החוק המקורית שלנו סוכם על התיקון הזה, הוחלט לאפשר לנו לפחות לשלם עבור השתתפות בישיבות לאלה מבין חברי המועצה שזו אינה עבודתם.

רותי הורן: אם גוף מעסיק נציג מהתאחדות התעשיינים בשכר, לצורך העניין הזה לא נוכל לשלם לו, אבל לאנשים שהם נציגים של התאחדות התעשיינים במועצה ואינם מקבלים שכר נוכל לשלם עבור הישיבות, ובמקרים מסויימים נוכל גם לשלם החזר הוצאות ישירות, כמו הוצאות עבור נסיעה ועוד.

רותי הורן: החוק הזה מותנה עדיין בהתקנת תקנות, שיאמרו במפורש כמה משלמים ועבור מה.

רותי הורן: התקנות האלה הן באישורו של שר האוצר, משום שהוא רוצה להשפיע על העניין הזה.

רותי הורן: ישנן מועצות דומות שהיום ההסדר של התשלום לגביהן נמצא בחוקים שונים ושלגביהן רוצים ליצור איזה שהוא חוק מסגרת.

רותי הורן: בינתיים מאפשרים לנו להחזיר את זה בתחום הביטוח הלאומי, כאשר כשיהיה חוק מסגרת זה כנראה יעבור לשם.

רותי הורן: זאת הצעת החוק.

דוד טל: האם אדם שהוא נציג של התאחדות התעשיינים ומקבל שכר מטעם התאחדות התעשיינים יוכל לקבל?

רותי הורן: לא, כי הוא מקבל שכר עבור התפקיד הזה.

רותי הורן: זה חלק מהתפקיד שלו.

דוד טל: ומה גובה השכר בגין השתתפות בישיבה?

רותי הורן: זה יקבע בתקנות.

רותי הורן: אתם מאשרים את הסמכות להתקין תקנות.

דוד טל: לו יצויין שהוא יקבל על כל ישיבה 30 אלף דולר, אז כדאי כבר מעכשיו למנוע את זה.

רותי הורן: אין סיכוי, כי שר האוצר צריך לאשר את זה.

דוד טל: לפי מה שמתחולל כרגע, אנשים יכולים ללחוץ עליו.

לאה דקל: אני חושבת שצריכה להיות אחידות עם מועצות אחרות, כך שזה לא יהיה משהו שונה ממה שמקובל במועצות אחרות.

דוד טל: האם אתם מתכוונים להצמיד את זה לאיזה שהוא סולם של דירקטורים אחרים בחברות ממשלתיות, או משהו כגון זה?

רותי הורן: אנחנו עובדים על הנושא הזה ביחד עם הממונה על השכר והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה, הגברת טנה שפניץ, שאחראית על הנושא של המועצות בכלל.

רותי הורן: בהיבט הזה נכתב הנוסח כפי שהובא אליכם.

רותי הורן: כאשר נכין את התקנות, נכין אותן ביחד עם הגופים האלה.

דוד טל: מה כולל החזר הוצאות?

רותי הורן: אני מניחה שידובר בהוצאות נסיעה ובהוצאה שכרוכה בהפקת מסמכים לעיתים, לא מעבר לזה.

דוד טל: אנחנו מאשרים את ההצעה הזאת.

דוד טל: התקנות יועברו אלינו לאישור.

דוד טל: 2.

דוד טל: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 37), התש"ס-2000.

רות הורן: לפי השיטה הקיימת, אדם עצמאי יכול לשנות את המקדמות שלו במערכת הביטוח הלאומי פעם בשנה, כאשר במקרה מיוחד גם פעם נוספת.

רות הורן: אירגוני העצמאים קובלים על כך שנים רבות, ובצדק.

רות הורן: הם ביקשו שנאפשר להם לשנות את המקדמות במהלך השנה יותר פעמים.

רות הורן: התיקון הזה הוא תיקון שייעשה בתקנות.

רות הורן: הוא קיבל את אישור המועצה שלנו, וכרגע הוא ממתין לתיקון החוק שכאן.

רות הורן: אחת הסיבות שבגללן התקנות איפשרו רק עידכון חד שנתי היה כי אצלינו ישנם גליונות שמחליפים את הכנסת המבוטח, שזה דמי הלידה, דמי הפגיעה, המילואים וכו'.

רות הורן: רצו ליצור איזו שהיא הגנה בזה שמבוטח לא יוכל אחרי שהוא הפך להיות זכאי לגימלה, לבוא למוסד ולהגיד: "רגע, נכון ששילמתי מקדמות, אבל ההכנסה שלי בעצם היתה יותר גבוהה".

רות הורן: היו שנים שבכל הגמלאות האלה היו הוראות מגינות, שלא אפשרו שינוי יותר מהיר.

רות הורן: עם השנים ביטלנו את ההגנות על הגימלאות עבור תקופה קצרה – אם זה דמי לידה לשלושה חודשים וכדומה.

רות הורן: בגמלאות קצרות המועד אמרנו שלא מוכרחים ליצור הגנות נוספות.

רות הורן: הוראה אחת נשארה, שאמורה להגן על גמלאות של נפגעי עבודה, משום שאם אדם נפגע בעבודה יכול להיות שהוא מקבל גימלה לכל חייו על בסיס ההכנסה שלו.

רות הורן: אצל שכיר זה פשוט, כי מדובר על שלושת החודשים האחרונים לפני הפגיעה.

רות הורן: כמובן אף אחד לא יודע שהוא עומד להפגע.

רות הורן: מה ששילמו לו זה מה שיש.

רות הורן: אצל העצמאי המצב הוא יותר מורכב.

רות הורן: ישנה הוראה בתקנות שמונעת את היכולת לשפר את ההכנסות אחרי הפגיעה.

רות הורן: אם בא היום מבוטח לסניף ומבקש מפקיד גבייה או ביטוח שיסביר לו מה אומרת הטענה, אין סיכוי שהוא יצליח להסביר לו.

רות הורן: זאת תקנה מורכבת ומסובכת, שיוצרת במקרים רבים עיוותים.

רות הורן: התקנה הזאת אומרת שאם אדם נפגע בעבודה והוא עצמאי, כי אז רואים את דמי הפגיעה על פי ההכנסה שהיתה לו קודם ושנת הביטוח שבה הוא נפגע נחסמת.

רות הורן: מקפיאים לו את ההכנסה לעניין דמי הביטוח ולעניין הגימלה, כאשר זה לא חל אלא על מי שקיבל 90 ימי דמי פגיעה או יותר, ואוי ואבוי לו אם הוא נפגע בהתחלת השנה.

רות הורן: אם הוא נפגע בהתחלת השנה קורה דבר מאוד יפה.

רות הורן: אם האיש שילם מקדמות לפי הכנסה מסויימת והוא נפגע בפברואר, כשבאים לחשב לו את הגימלה לוקחים את שלושת החודשים.

רות הורן: השנה שבא הוא נפגע לא נחסמת.

רות הורן: לימים כשהתברר שבעקבות הפגיעה העסק הלך והתדרדר, ההכנסות ירדו, מורידים לו את כל ההכנסות לכל השנה.

רות הורן: דוח מבקר המדינה זעם וכעס.

רות הורן: גם לגבי מקרים של פגיעה שלא מזכה ב-90 ימי פגיעה אנחנו עושים חשבון מחדש.

דוד טל: האם עד שמבקר המדינה הצביע על זה לא היו טענות של אנשים לעניין הזה?

רותי הורן: ישנם תחומים שהיו ואנחנו איכשהו טיפלנו בהם.

רותי הורן: הדוח הזה הוא לא חדש.

רותי הורן: בגדול, חיפשנו שיטה שהיא פשוטה, שהיא מובנת, שאומרת:

רותי הורן: אם טרחת לבוא למוסד ועידכנת את ההכנסה לצורך המקדמות, זאת תהיה הגימלה שלך לכל החיים, וזה לא מעניין אותנו אם אחר כך ירדה ההכנסה.

רותי הורן: בעניין הזה נטפל לחוד.

רותי הורן: אם לא טרחת לבוא לעדכן וההכנסה שלך לפני הפגיעה היתה נמוכה, אז זאת הגימלה שתקבל.

רותי הורן: זה מסר פשוט מאוד.

רותי הורן: הוא צריך להיות מלווה כמובן בהסברה.

דוד טל: זה מסר שעדיין יש בו איזה שהוא טורח לציבור.

דוד טל: למה צריך להטריח את האנשים?

רותי הורן: אחרי 40 שנה של ביטוח סוציאלי אפשר להעביר לציבור מסר פשוט: אתה אחראי לזכויות שלך, ותדאג לעדכן את המקדמות שלך.

רותי הורן: אל תשב בבית ותחכה ותשלם דמי ביטוח על רמה נמוכה.

רותי הורן: במצב הנוכחי, בגלל שתקנה אחת היתה כל כך בעייתית, באו אנשים ואמרו: "אני הייתי בדרך עם העידכון של ההכנסות שלי.

רותי הורן: כבר הייתי אצל פקיד השומה.

רותי הורן: הרואה חשבון שלי גמר להכין הכל והוא היה עוד מעט בא".

רותי הורן: נדרש פה, בהרבה מאוד מקרים, להכנס לויכוח עם המבוטח אם הוא כן עמד לעדכן, לא עמד לעדכן, כן ישפיע על הגימלה, לא ישפיע על הגימלה.

רותי הורן: אנחנו מאמינים שמסר הרבה יותר חד, גם מבחינת האיש הוא הרבה יותר בריא.

רותי הורן: הוא יודע שאם הוא לא יעדכן את המקדמות וחס וחלילה יקרה משהו, הוא יקבל בדיוק לפי מה שנדע ממנו בפעם האחרונה.

רותי הורן: צריך לעשות הסברה.

דוד טל: על פניו לא נראה לי כל הסיפור.

דוד טל: איך אפשר לעשות את זה יותר פשוט?

רותי הורן: אני לא מכירה דרך יותר פשוטה לעבוד עם אנשים אם לא אומרים להם: "רבותי, זה בידכם".

דוד טל: אני צריך להתייעץ עם המומחים בנושא הזה ואולי לגבש הצעה אחרת.

דוד טל: זה נראה לי מסובך מאוד בשביל אדם מהיישוב.

לאה דקל: אני חושבת שהמטרה שאנחנו צריכים לסמן לעצמינו בנושא של עצמאים היא, שדמי הפגיעה או הבסיס לחישוב הפגיעה בעבודה צריך לשקף את השכר הראלי, שהוא בסופו של דבר נקבע לפני הפגיעה.

לאה דקל: אני מטפלת, במקרה, במספר אנשים כאלה שנפגעו והשומה הסופית שלהם נקבעה רק לאחר שנה.

לאה דקל: זה לא שהם באו ורצו לתקן את המקדמות.

לאה דקל: מס הכנסה קבע: אדוני, החישוב שלך נמוך מידי, ההכנסה שלך גבוהה מידי, שלם הפרש מס.

לאה דקל: הוא משלם למס הכנסה הפרש מס וכמובן גם לביטוח לאומי הפרש ביטוח לאומי.

לאה דקל: לא יתכן שאותו אדם, שבסופו של דבר נקבעה ההכנסה שלו כגבוהה יותר לפני אותה פגיעה, יקבל על פי תחשיב נמוך יותר.

לאה דקל: המוסד לביטוח לאומי טוען שברוב המקרים אדם שנפגע בעבודה לאחר מכן מתקשה לעבוד ולכן צפוי שההכנסות שלו ירדו, והוא רוצה להגן עליו מפני אותה שנה ולא להפחית.

לאה דקל: זה הצד השני.

לאה דקל: ההצעה שלי אומרת לתת את האפשרות למה שיותר גבוה.

לאה דקל: זאת אומרת, אם האדם שילם מקדמות מסויימות, נפגע בעבודה ובגלל הפגיעה ההכנסה שלו ירדה, ברור שצריך להשאיר את המקדמות שהיו לו, אבל אם בסופו של דבר מס הכנסה לא קיבל איזה תחשיב של ההוצאות לאותה שומה ובגלל אותן הוצאות שלא הכירו בהן הגדיל לו את השומה, לא יתכן שהבסיס לפגיעה שלו יהיה יותר נמוך.

לאה דקל: אז ביטוח לאומי יצטרך להשלים את התשלום בגלל השכר הראלי.

דוד טל: אתם יוצאים מנקודת הנחה שבכל מקרה העסק של האדם אחרי הפגיעה הולך ומתדרדר.

דוד טל: יכול להיות מקרה שהעסק ימשיך להשאר יציב.

דוד טל: למה אם רשות מס הכנסה קובעת שומה X והאדם צריך לשלם, ביטוח לאומי לא ישלם לו על פי מה שקבע לו מס הכנסה?

רותי הורן: הבקשה של העצמאים היתה לאפשר להם לעדכן מקדמות יותר פעמים בשנה.

רותי הורן: זאת בקשה של ארגוני העצמאים.

רותי הורן: זאת הסיבה שאנחנו כורחים את התיקונים אחד בשני.

רותי הורן: אנחנו כאן נענים בעצם לבקשה שלהם.

דוד טל: הם לא מבקשים את זה בגלל החוק הספציפי הזה.

דוד טל: יש להם טעמים נוספים למה הם מבקשים את זה.

רותי הורן: הם מבקשים מטעמים אחרים, אבל גם מהטעם הזה.

רותי הורן: בכל הקשר אפשרי אנחנו לוקחים את ההכנסה בשומה.

רותי הורן: צריך לזכור שאנחנו עוסקים בגמלה שאמורה לתת לעצמאי את תחליף ההכנסה שלו המיידי.

רותי הורן: מה שהגברת דקל מבקשת – אנחנו מכירים את ההצעה הזאת הרבה שנים – שנתחשבן איתו אחר כך עוד פעם ועוד פעם.

רותי הורן: לא לזה נועדה הגמלה.

רותי הורן: הגמלה נועדה לכך שאם אדם שבר את רגליו בתאונת עבודה, שידע שמיד לאחר מכן הוא מקבל תחליף קרוב ביותר להכנסה שהיתה לו קודם, כי מתן הפרשים אחרי שנה ואחרי שנתיים ואחרי שלוש לא לזה יועדה הגמלה.

רותי הורן: זה לא מה שחשוב.

רותי הורן: הוא צריך את תחליף השכר שלו מייד.

רותי הורן: אני עדיין חושבת שהוא צריך להיות מודע לכך שלחובות ולזכויות בתחום הביטוח הסוציאלי יש קשר, ואם היה שינוי במהלך השנה בהכנסות שלו שהוא יבוא לידי ביטוי בדמי הביטוח.

דוד טל: אבל אם נתתם לו על פי הכנסה של 50 אלף שקל בשנה ומס הכנסה קבע לו על פי 100 אלף שקל בשנה, אתם תבואו ותטענו שאתם רוצים לשלם לו על פי 50 אלף בשנה.

רותי הורן: אבל השאלה מתי זה קרה.

רותי הורן: הכנסה של עצמאי היא שנתית.

רותי הורן: יכול להיות שאחרי התאונה ההכנסה שלו עלתה מסיבה זו או אחרת.

רותי הורן: אם נלך לשיטתה של לאה דקל, אז לפני שהוא נפגע הוא הרוויח 50 אלף, אחרי שהוא נפגע הוא הרוויח 100 אלף, ואני אצטרך לתת לו גמלה לפי 100 אלף.

רותי הורן: זאת הדרך?

רותי הורן: הגמלה מפצה אותו על ההכנסה שהיתה לפני כן, לא על ההכנסה שאחרי כן, כי ההכנסה היא שנתית.

רותי הורן: לאה דקל מבקשת שיביאו בחשבון עליה בהכנסה שקרתה אחרי הפגיעה.

רותי הורן: אני חושבת שהשינוי הזה הוא שינוי טוב, בעיקר משום שהמסר פה הוא מאוד ברור ופשוט.

רותי הורן: אני רואה שאתה מרגיש עם זה לא נוח.

רותי הורן: אני רוצה להציע שנעשה את זה לתקופה של שנתיים, כדי שנוכל לעקוב איך זה עובד.

רותי הורן: המוסד ממילא צריך לצאת בהסברה ברורה כדי שהעצמאים יבינו.

דוד טל: אני חושב שיהיה בכוחם ובכושרם וביכולתם של אנשי ביטוח לאומי לשבת איתי, לשכנע אותי ואז אפשר יהיה להעביר את זה תוך 5 דקות כאן בוועדה.

דוד טל: כל עוד לא שוכנעתי, אני לא יכול לתת יד לדבר.

רותי הורן: בזמנו תיקנו את החוק כך שנתנו זכות לגמלת שארים לילדיה של עקרת בית שנפגעה ושבן זוגה לא היה זכאי לקיצבת הבראה.

רותי הורן: כשעשינו את התיקון לחוק, נשענו על ההגדרה הקיימת בחוק של עקרת בית שזכאית לקצבת זקנה.

רותי הורן: התוצאה היתה שזכאים רק הילדים שאמותיהם נפטרו מיום התיקון החוק ואילך, ואילו הילדים שאמותיהם נפטרו קודם והם עדיין בגדר ילדים ויכלו לקבל קצבת שארים נשארו מאחור.

רותי הורן: מדובר בילדים שהאמא נפטרה קודם ועוד נשאר להם עד גיל 18 זמן.

רותי הורן: לגבי הקבוצה הזאת שנשארה מאחור, אנחנו מבקשים לתקן.

רותי הורן: בתיקון הגדול של עקרת הבית שבעקבותיו שילמנו קיצבאות זקנה לעקרת הבית, התייחסנו רק לנשים שהגיעו לגיל 65 אחרי תיקון החוק, וכל הנשים שהגיעו לגיל 65 לא זכו כעקרות בית לקיצבה.

רותי הורן: בתיקון הזה הפנינו להגדרה שעשינו כאן, ולכן שתי הקבוצות האלה נפלו.

דן אורנשטיין: זה לא היה בנוסח הכחול של הצעת החוק הממשלתית.

דן אורנשטיין: זה נשמע בסדר.

דן אורנשטיין: אני יודע מהנסיון שכשמעבירים דברים כאלה בחופזה, לפעמים יש בעיות עם זה.

דן אורנשטיין: אנחנו לא בדקנו את הסעיף הזה, כי רק עכשיו הוא הועבר אלינו.

דן אורנשטיין: לא הייתי רוצה כמשרד המשפטים לתת את ידי לסעיף הזה.

דן אורנשטיין: אם הוועדה רוצה לקחת את זה על עצמה, זה בסדר, אבל אני כמשרד המשפטים הייתי דורש לראות את הסעיף קודם ולבדוק אותו.

דוד טל: רות, זה על דעת משרד האוצר?

רותי הורן: כן.

דוד טל: אז הוועדה לקחה על עצמה את האחריות.

דוד טל: אנחנו מאשרים את זה.

משה בוטון: היות ואנחנו לא מאשרים כרגע את החוק הזה, אני מציע לקחת את סעיף 2 שאושר עכשיו לגבי היתומים, ולצרף אותו לחוק שאישרתם לפני כמה דקות.

דוד טל: בסדר.

רותי הורן: הדבר השלישי שהיה בכחול מתייחס לתגמולי מילואים.

רותי הורן: תגמולי מילואים משולמים לעובד שכיר על ידי המעביד, כאשר יש נסיבות שבהן המוסד עצמו משלם את תגמולי המילואים.

רותי הורן: מדובר בעובד שהתחיל תקופה קצרה לפני שירות המילואים לעבוד אצל המעסיק.

רותי הורן: לגבי עובד שמקבל את תגמולי המילואים מהמעסיק, הדברים מאוד פשוטים.

רותי הורן: המעביד מתייחס לזה כשכר.

דוד טל: אגב, האם היום ניתן שהמעביד יקבל את זה על עצמו, או שהעובד צריך לתבוע את זה מהביטוח הלאומי?

רותי הורן: הוא בדרך כלל פונה למעביד והמעביד מקבל החזר מאיתנו, אבל יש מקרים שזה לא מסתדר משום שהעובד רק התחיל לעבוד, או עוד נסיבות מיוחדות שבהן אנחנו נאלצים לשלם ישירות.

רותי הורן: כשהמעביד משלם, הוא מתייחס לזה כמו שכר: הוא מנכה דמי ביטוח, מס הכנסה.

רותי הורן: כאשר אנחנו משלמים, היינו אמורים לעשות אותו דבר אלא שאין לנו הוראת חוק שמאפשרת לנו לעשות כך.

רותי הורן: זאת הסיבה שאנחנו מבקשים לעגן את זה בחוק.

דוד טל: אם המעביד משלם, אני מניח שהוא משלם כמו שהוא משלם שכר בעד חודש עבודה, אבל אם ביטוח לאומי משלם, האם זה נכון שהוא משלם גם עבור שבתות?

רבקה פריאור: אותו דבר כמו שהמעביד משלם.

רותי הורן: אנחנו רוצים להעמיד את מי שמשרת במילואים ומקבל את הכסף מאיתנו באותו מצב כאילו הוא היה אצל המעביד.

רותי הורן: זאת אומרת, אם המעביד היה מנכה דמי ביטוח, ננכה גם אנחנו.

דוד טל: עד היום לא הייתם מנכים דמי ביטוח?

רותי הורן: אין לנו הוראה בחוק.

דוד טל: מה הייתם עושים?

דוד טל: הייתם משלמים בלי לנכות דמי ביטוח?

רותי הורן: אם אנחנו לא מנכים, אז מטרידים אותם אחר כך ממס הכנסה.

דוד טל: אני שכיר והגשתי תביעה לקבלת תגמולי מילואים.

דוד טל: אתם שולחים לי איזה שהוא שיק.

דוד טל: השיק שאתם שולחים לי זה לא אחרי שניכתם לי מס מביטוח לאומי?

דוד טל: אם מס הכנסה כן, למה ביטוח לאומי לא?

רותי הורן: אין לי הוראה בחוק.

דוד טל: והוראה בחוק למס הכנסה יש לך?

רותי הורן: אין לנו הוראה שמאפשרת לנו ניכוי במקור.

רותי הורן: לקבוצה הקטנה הזאת אין לי הוראה.

משה בוטון: את נותנת לו את הכל ברוטו בלי לנכות מס הכנסה?

רותי הורן: אני מודה ומתוודה שאני לא יודעת מה הם עושים בפועל.

דוד טל: רות, אבל עוד לא פתרנו את הבעיה, מפני שגם אז, אחרי שניכית לו מס במקור, יבוא מס הכנסה ויתחשבן איתו.

רותי הורן: אם זה שכיר שממילא יש לו התחשבנויות אחרות, אז תהיה לו התחשבנות עם מס הכנסה, אבל אם זה שכר רגיל, אז אין לו שום התחשבנויות.

רותי הורן: כמו שלא קורה לו עם המעביד, לא יקרה לו איתי.

רותי הורן: זה אותו דבר.

רותי הורן: שכירים רגילים שעובדים במקום עבודה אחד, בדרך כלל אין להם התחשבנויות עם מס הכנסה, אלא אם יש משהו מיוחד.

רותי הורן: מתי יש התחשבנויות?

רותי הורן: כשיש שני מעבידים ואז צריך לעשות תיאום מס, או כשעובד הוא עצמאי.

רותי הורן: במקרה של עובד עצמאי, אנחנו לא נפעל ככה, כי ממילא אנחנו עושים לו חשבון שנתי של הכנסה.

רבקה פריאור: היום מנכים מס הכנסה מתגמולי המילואים.

משה בוטון: אז אפשר גם לנכות ביטוח לאומי.

משה בוטון: זה אותו הדבר.

רותי הורן: זאת קבוצה קטנה שגם המעבידים אינם יכולים לשלם לה.

משה בוטון: את מנכה מס הכנסה בלי שיש בחוק הוראה.

משה בוטון: אם זה אותו הדבר, אז אפשר גם ביטוח לאומי לנכות בלי הוראה.

רותי הורן: אבל אנחנו רוצים בשביל זה שבחוק ייאמר במפורש שאנחנו מנכים.

משה בוטון: גם מס הכנסה?

רותי הורן: כן.

דוד טל: האם אפשר להגיד שעד היום ניכיתם בניגוד לחוק?

רותי הורן: אני לא בטוחה, כי בפקודת מס הכנסה זה כתוב.

רותי הורן: מי שמשלם חייב לנכות במקור.

דוד טל: אני מסכים שצריך להסדיר את זה.

רותי הורן: אני הייתי מציעה שבכל זאת ננסה לפני תום המושב להעביר את התיקון כולו, כולל הנושא הראשון.

רותי הורן: אנחנו ננסה לשבת איתך.

דוד טל: אני מסכים.

דוד טל: אני מציע שאת 252 שאישרנו נעביר לתיקון 39, ולגבי 37 נשב איתך בכל עת שתחפצי.

דוד טל: תודה רבה ,הישיבה נעולה.