ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 178, 2000-07-19 09:00

זבולון אורלב: אני מבקש להביא לידיעת

זבולון אורלב: כם שהיוזמה לפרוייקט מחשב לכל ילד היא יוזמה שהתחילה בכנס יסוד של העמותה שנערך בסוף חודש יוני 1993 במעמד נשיא המדינה ביוזמה של מי שהיה אז שר הכלכלה, פרופסור שמעון שטרית והיא הייתה מלכתחילה עם מעורבות מאוד עמוקה של המגזר העסקי, הממשלה, הסוכנות וג'וינט ישראל.

זבולון אורלב: כבר מלכתחילה הלוז של הרעיון היה שבפרוייקט הזה תהיה מעורבות גבוהה מאוד של המגזר העסקי והכלכלי וכשאני אומר מעורבות הכוונה לא רק על תקן של נותני עצות אלא גם של מגייסי תרומות.

זבולון אורלב: אמנם מהדוחות שנמצאים לפניי קרוב לשליש מהמשאבים שהושקעו בפרוייקט הזה מאז שהוא התחיל לפעול – כמדומני בשנת 1996 או 1997 כאשר הושקעו בערך כ18- מיליון דולר – באו מתרומות פרטיות אישיות ועסקיות וזה בהחלט ראוי לציון.

זבולון אורלב: שני שליש אחרים הם כספים ציבוריים, בין אם הממשלה, מפעל הפיס, קרן עזבונות ומקורות שונים.

זבולון אורלב: הרעיון שגובש ביוני 1994, תוכנית מחשב לכל ילד, אמר שיש משפחות רבות בישראל שחיות מתחת לקו העוני, כידוע למעלה מ400- אלף ילדים שלהוריהם אין יכולת לסייע לילד שתהיה לו סביבה ממוחשבת ולכן ראוי לסייע להם ברכישת מחשב.

זבולון אורלב: אני רוצה לציין שעל-פי התוכניות של משרד החינוך בית-ספר צריך שיהיה בו מחשב אחד לכל עשרה ילדים ולפי נתונים מוקדמים שנתנה לי הגברת יפה ויגודסקי, מנהלת מינהל לחינוך מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, בערך כ65- אחוזים ממוסדות החינוך מכוסים בתוכנית הזאת.

זבולון אורלב: כשאני אומר מכוסים, יש אפילו בתי-ספר שהתקן הוא אפילו יותר ממחשב אחד לכל עשרה ילדים.

זבולון אורלב: לעומת זאת יש 35 אחוזים מבתי-הספר – שזה אחוז גדול מאוד ולא מבוטל – שטרם מכוסים, אם כי כשאני אומר טרם מכוסים זה לא אומר שהם נקיים לגמרי ממחשוב אבל הם לא עומדים בתקן הזה של מחשב אחד לכל עשרה תלמידים.

זבולון אורלב: התוכנית הזאת של משרד החינוך למחשוב בתי-הספר מאפשרת כשעתיים מחשב לכל תלמיד במקרה הטוב במשך שבוע, שזה מעט מאוד.

זבולון אורלב: ברור שמחשב בבית זו תביעה מאוד מאוד בסיסית כמו שמצפים שלכל ילד תהיה סביבה של ספרים בתוך הבית.

זבולון אורלב: לכן העמותה הזו נכנסה והבינה את חשיבות העניין של סביבת מחשב לילדים שיש להם מחסור כלכלי חברתי בבית.

זבולון אורלב: מבחינת לוחות הזמנים צריך לומר שהפרוייקט הזה לא שייך לממשלה בקדנציה זאת או בקדנציה אחרת.

זבולון אורלב: כפי שציינתי זה התחיל בממשלת רבין ראש-הממשלה זיכרונו לברכה, המשיך בממשלת פרס, אם כי חייבים לומר שכאשר מר נתניהו היה ראש-הממשלה בשנת 1996, הפרוייקט נכנס להילוך גבוה מאוד והפעולה המעשית הביצועית התחילה בתקופת ראש-הממשלה נתניהו שגילה גם מעורבות אישית הן בחנוכת הפרוייקט המפורסמת בעיר רמלה, החתימה על החוזים והכנסת הפרוייקט להליך.

זבולון אורלב: אני חושב שכאנשי חינוך אנחנו לא צריכים להכביר מלים על החשיבות באמת של המחשב.

זבולון אורלב: המחשב זו שפה הכרחית היום כדי שתלמיד יוכל להתקדם בלימודיו ולהגיע להישגים.

זבולון אורלב: המחשב פותח בפניו את הכניסה לכל מאגרי המידע, מאפשר לו לעשות עבודות חקר, ולפעול בכל מערכת התקשורת של עבודה משותפת.

זבולון אורלב: אני חושב שיש עוד דבר חשוב ביותר שצריך לציין אותו.

זבולון אורלב: בראשית השבוע קיימנו דיון מאוד מעניין על תפקיד החינוך בסגירת פערים חברתיים, שהרי ילדים שבאים מבתים עם בעיות סוציאליות ובעיות כלכליות, הדרך היחידה שלהם להיחלץ ממעגל העוני היא לרכוש השכלה.

זבולון אורלב: לצערי אנחנו מצאנו מציאות די עגומה שמערכת החינוך כפי שהיא פועלת היום לא מסוגלת לצמצם את הפערים וצריך לעשות שינוי מאוד מאוד יסודי, להקצות יותר ויותר משאבים מיוחדים לצמצום הפערים.

זבולון אורלב: אבל בהקשר הזה חייבים לומר שהמחשב הוא חרב פיפיות.

זבולון אורלב: כלומר, אם לילדים עשירים יהיו מחשבים בבתים ובבתי-הספר של עשירים יהיו מחשבים ובבתים של ילדים עניים לא יהיו מחשבים ובבתי-ספר בשכונות מצוקה ובמקומות סוציו-אקונומים קשים לא יהיו מחשבים – הפער ילך ויגדל באופן חמור ביותר.

זבולון אורלב: מאידך, אם באמת נצליח להכניס מחשבים גם לבתי-הספר וגם לבתי ילדים משכבות סוציו-אקונומיות נמוכות, אנחנו יכולים להביא לצמצום הפער החברתי.

זבולון אורלב: למחשב יש עתיד.

זבולון אורלב: העולם היום מדבר על פער דיגיטלי ואנחנו בהחלט יכולים באמצעות פרוייקטים כאלה לצמצם את אותו פער דיגיטלי.

זבולון אורלב: הפרוייקט הזה הוא בעצם הפרוייקט הרציני הראשון שבו אנשי עסקים מגלים מעורבות בחינוך, מעורבות תורמת ואישית.

זבולון אורלב: הם לא זורקים כסף לממשלה שתבנה ותעשה אלא מגלים מעורבות.

זבולון אורלב: יש עמותה ציבורית עם מעורבות מאוד מאוד עמוקה.

זבולון אורלב: אני חושב שיש לנו עוד הרבה ללמוד ממדינות אחרות, יש מעורבות עסקית אבל ברמה יחסית נמוכה ואני חושב שצריך לציין לשבח את הפרוייקט הזה שהוא מהווה דוגמה ראויה, וזאת הזדמנות לקרוא לכל המגזר העסקי, היצרני, התעשייתי, המסחרי והכלכלי לגלות מעורבות עמוקה יותר.

זבולון אורלב: אמרתי בכמה הזדמנויות שלמדינת ישראל אין מחצבים.

זבולון אורלב: האוצר שלה הוא האוצר האנושי ומי שנהנה מהאוצר האנושי היא כל החברה והעולם הכלכלי.

זבולון אורלב: ראוי לעולם הכלכלי באמת להשקיע.

זבולון אורלב: לפני ימים אחדים קיימנו דיון על כך שהממשלה החליטה על קיצוץ של 25 אחוזים בהיקף הלומדים בבתי-הספר לטכנאים והנדסאים וזה יפגע בעיקר בפריפריה.

זבולון אורלב: מאידך גיסא אנחנו מייבאים הנדסאים וטכנאים של מחשבים מהודו או מוציאים עבודות החוצה בעלויות – ככה קראתי בכלי התקשורת ואני מאמין להם – של חמישים אלף שקלים.

זבולון אורלב: אגב, הקיצוץ כאן הוא קיצוץ של כ4,000- לשנה, כך שלשנתיים זה בערך 8,000 שקלים בתהליך ההכשרה.

זבולון אורלב: יד ימין של הממשלה מקצצת 8,000 שקלים לאדם וזה יביא לקיצוץ של 25 אחוזים בהיקף המכשירים את עצמם בכיתות י"ג ו-י"ד, שזו ההכשרה המצליחה ביותר כי תשעים אחוז מסיימים.

זבולון אורלב: מול זה המשק מוציא חמישים אלף שקלים כדי לייבא עובדים מהודו.

זבולון אורלב: אולי אפשר לומר לאנשי העסקים שלא ישקיעו חמישים אלף שקל ביבוא עובדים אלא שיעזרו לנו וישקיעו 8,000 שקלים בהכשרת עובדים ישראלים מוכשרים.

מאיר שטרית: הולכת הממשלה ופוגעת בפרוייקט שלפחות על-פי הכרתי את הפרוייקט ברשויות המקומיות השונות – ואני שמח לקרוא היום את תוצאות סקר שביעות רצון שהונח בפנינו בפרוייקט של מכון ג'וינט, מכון ברוקדייל – אין שום ספק שהפרוייקט הזה היה מוצלח בצורה בלתי רגילה ושינה בצורה מאוד מהותית את היכולת של הילדים הללו, אלו שקיבלו מחשבים, הן בתחום ההישגים הלימודיים שלהם, הן בהגברת המוטיבציה שלהם בצורה מאוד משמעותית והנתונים מדברים בעד עצמם.

מאיר שטרית: מאוד מרשים לראות בסקר הזה שעל-פי הדיווח הזה, על-פי הסקר שעשו בקרב המורים והמחנכים, רואים ש32- אחוזים השיבו שהם מסכימים שיש גידול במוטיבציה של הילד, 18 אחוזים השיבו שמסכימים מאוד ו31- אחוזים קצת מסכימים.

מאיר שטרית: לשאלה האם הילד שיפר את הישגיו ללא מחשב – שוב מסכימים חמישים אחוז.

מאיר שטרית: פיתוח משימות לימוד מיוחדות סביב המחשב – אותו מספר אחוזים.

מאיר שטרית: יש כאן

מאיר שטרית: סקר נוסף שמראה על שינוי בהרגלי שעות הפנאי של הילד מאז קבלת המחשב ורואים 68 אחוזים שינו מאוד את השימוש בזמן הפנאי שלהם ועוד 18 אחוז שונו.

מאיר שטרית: זאת אומרת, מדברים על 86 אחוזים מהילדים ששינו את הרגלי הפנאי שלהם.

מאיר שטרית: עוד יותר מעניין הוא שגם בקרב שאר בני המשפחה חל שינוי כיוון שהמחשב הופך להיות גורם שינוי במשפחה.

מאיר שטרית: הפסקת הפרוייקט הזה זה דבר ששותפים לו הרבה מאוד גופים.

מאיר שטרית: שותפים לו בתרומות גם מפעל הפיס, גם קרן העזבונות וגם גופים פרטיים.

מאיר שטרית: כמי שמכיר היטב את האוכלוסיות הללו אני אומר לכם שאין פתרונות קסם למצוקה חברתית.

מאיר שטרית: שום מענק כספי, שום קצבת ילדים מוגדלת, שום דבר כספי לא יפתור את בעיית המצוקה החברתית.

מאיר שטרית: הדרך היחידה לפתרון בעיות המצוקה החברתית היא חינוך ואין בלעדיו.

מאיר שטרית: אם יבנה שונתה, היא שונתה בגלל השקעה בחינוך.

מאיר שטרית: אני הורדתי את המכס על מחשבים לאפס בחקיקה שלי בכנסת כי היחידים ששילמו מאה אחוז מכס על מחשבים היו ההורים שקנו מחשב לילד שלהם.

מאיר שטרית: חמישים אחוז מרכישת המחשבים בארץ, אחרי שהורדנו את המכס, היו מחשבים שהממשלה רכשה.

מאיר שטרית: מי ששילם מכס היו רק ההורים ששילמו.

מאיר שטרית: מחירי המחשבים הולכים ויורדים בעולם, הנחיצות בהם הולכת וגוברת והפרוייקט הזה הוא פרוייקט שנתן תשובה – אני אומר חלקית – מבורכת ואני מברך את יולי עופר שעמד בראש הפרוייקט הזה מצד אנשי עסקים ואת כל החבורה שעשתה בעניין הזה פעולה יוצאת מן הכלל.

מאיר שטרית: היה צריך לתת להם פרס, לשבח אותם ולהוסיף לפרוייקט תקציבים.

מאיר שטרית: אם צריך לעשות שינוי בזה, הייתי מבקש לבטל את החובה של השתתפות הרשות המקומית בתקציב כי נוצר מצב אבסורדי.

מאיר שטרית: כשביקרתי באופקים כשר אוצר אמר לי ראש העיר שיש להם פרוייקט מחשב לכל ילד, אבל לא קיבלו אף מחשב כי מחייבים אותו להשתתף בשליש מהתקציב ואין לו.

מאיר שטרית: אם אין לו את אותו שליש, הוא לא מקבל כלום.

מאיר שטרית: אני לא משתחרר מהרושם שלצערי הרב נדמה לי שהממשלה הפסיקה את הפרוייקט הזה רק בגלל סיבה אחת, כי שמו של ביבי נתניהו היה מעורב בפרוייקט הזה.

מאיר שטרית: אמרתי את הדברים האלה בדיון בכנסת.

מאיר שטרית: השר רמון שענה לי אמר שזה לא נכון, שהם עומדים לחדש את הפרוייקט.

מאיר שטרית: מאז הדיון בכנסת עברו שלושה חודשים ולא יצא מכרז חדש.

מאיר שטרית: בבית שאין בו מחשב היום אתה מראש שופט אותו במידה רבה להישאר בעוני מנוון ובפיגור עמוק מאוד.

מאיר שטרית: יושבת כאן הבת שלי נעמה, לי יש יותר מחשבים מאשר ילדים, היא עולה לכיתה ה' והיום כל העבודות בבית-הספר שלה נעשות במחשבים.

מאיר שטרית: היא נכנסת לאינטרנט, גולשת באינטרנט, מגיעה למקורות מידע בעצמה ועובדת באופן חופשי במחשב.

מאיר שטרית: אני רואה את היכולת של הילדים להשתמש במדיום הזה ולעשות אתו נפלאות.

מאיר שטרית: אני אומר לכם שאנחנו מוכרחים לקבל החלטה שתחייב את הממשלה להמשיך את הפרוייקט, להקצות לו כספים, להתגבר על הפיגור שנעשה עד היום, לחלק מחשבים בהיקף יותר גדול לילדים.

מאיר שטרית: אני אומר לכם שכל פרוטה שמשקיעים בעניין הזה שווה אלף מונים כי לא מקבלים כאן רק את הקרן אלא את הקרן, את הריבית ואת הפירות.

מאיר שטרית: כל מחשב שנכנס למשפחה כזו, משנה את הבית ואני מדבר מניסיון אישי.

מאיר שטרית: לשמחתי יכולתי לעזור למספר משפחות שפנו אלי ואמרו שלילדים שלהם אין מחשבים.

מאיר שטרית: ילדים חולי סרטן ואחרים.

מאיר שטרית: במקום שבאתי למשפחה כזו, הבאתי לה מחשב, התקנתי תוכנה, יש ילד אחד חולה סרטן ויש ילדים נוספים בריאים וראיתי מה קרה במשפחה הזאת אחרי זמן מה ברגע ששמת להם מחשב ותוכנות ויכולת להשתמש במחשבים.

מאיר שטרית: השינוי הוא פשוט מדהים.

מאיר שטרית: לכן אין שום ספק ששווה וצריך להשקיע במחשבים.

מאיר שטרית: אני חושב אדוני היושב-ראש שאתה עושה נכון שאתה מקיים דיון בפרוייקט הזה ואני מציע שהוועדה תעקוב אחרי המשכו ונקיים ישיבות אחת לחודשיים-שלושה כדי לדעת איפה הממשלה עומדת בנושא זה.

מאיר שטרית: אני מציע שלא נרפה מהממשלה עד שהפרוייקט הזה ימשיך את דרכו.

תמר גוז'נסקי: הפרוייקט הזה מתחיל לטעמי בגיל מאוחר.

תמר גוז'נסקי: ציינת שיש בתי-ספר שאינם ממוחשבים כפי שצריך ואני ביקרתי בבתי-ספר כאלה.

תמר גוז'נסקי: הבעיה שלנו היא שאנחנו צריכים לחשוב על מחשוב של גנים ואני חושבת שבלי חשיבה כזאת, בלי להרגיל את הילד מגיל ארבע-חמש לשימוש במחשב, אנחנו עושים חטא בעיקר במשפחות האלה שממילא המחשב לא נמצא.

תמר גוז'נסקי: במקום שהמחשב נמצא ממילא, הילד חשוף בגיל הזה והוא משתמש.

תמר גוז'נסקי: הבעיה שלנו היא במשפחות האחרות, שם אין מחשב ואז בכיתה ד', ה', ו', הפער הוא אדיר כי הילד מכיר את המחשב רק בכיתה ו' והילד האחר כבר הכיר את המחשב בגיל ארבע.

תמר גוז'נסקי: ביקרתי בבית מאוד עני לפי כל הקריטריונים בעיר טמרה.

תמר גוז'נסקי: שאלתי את הילדה שלומדת בכיתה ח' מה היא רוצה להיות והיא אמרה רופאה.

תמר גוז'נסקי: יש לה ציונים נהדרים במתמטיקה וכולי.

תמר גוז'נסקי: הטענה שלה לגבי המחשב שהיא קיבלה הייתה מיעוט התוכנות שהיא קיבלה והיכולת המועטה שלה להשתמש במחשב.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה לומר לעצמנו במשפחות האלה קשה לצפות שההורים ירחיבו מעבר למה שמקבלים, זאת אומרת, ילכו לחנות, יקנו עוד עשר תוכנות וכולי.

תמר גוז'נסקי: לא המשפחות האלה יעשו זאת.

תמר גוז'נסקי: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים לבדוק גם מה מקבלים בדיוק עם המחשב, איך בדיוק מלווים את זה והאם אנחנו לא צריכים לעשות שדרוג במה שנותנים לילדים כדי להבטיח שהתוכנית גם תימשך אבל גם אולי תעלה כיתה ותהיה יותר טובה גם מבחינת לרדת בגיל וגם מבחינת אופי התוכניות.

תמר גוז'נסקי: אני מתנצלת שאני צריכה לצאת לישיבה אחרת.

גלעד דואק: לגבי עובדים זרים.

גלעד דואק: ההמלצה בדיון שהתקיים אצל מנכ"ל משרד ראש-הממשלה היא לא לייבא עובדים זרים אלא לקיים הכשרה מקצועית אינטנסיבית לנושא ההיי-טק.

גלעד דואק: אני רוצה להסתייג מהדברים הפוליטיים.

גלעד דואק: אני לא איש פוליטי ואנחנו במשרד ראש-הממשלה פועלים ללא לאות על-מנת שהפרוייקט הזה ימשיך.

גלעד דואק: לדעתי הגדרת הדיון – הפסקת פרוייקט מחשב לכל ילד – היא הגדרה לא נכונה.

גלעד דואק: מדינת ישראל היא מדינת חוק ואנחנו פועלים על-פי חוק ועל-פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.

גלעד דואק: יושבת כאן סגנית היועץ המשפטי של משרד ראש-הממשלה שתסקור בפניכם את הפעילות.

גלעד דואק: היו עוד מספר שינויים נוספים שהכנסנו לפרוייקט הזה וגם בנושא הזה מנכ"ל העמותה יוכל להתייחס.

גלעד דואק: אני חוזר ואומר - ואני אתן לסגנית היועץ המשפטי של המשרד לדבר – שאנחנו פועלים על-פי חוק ועל-פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.

גלעד דואק: במשך השנה הזאת הייתה התקשרות – אני לא יודע אם לומר יום יומית – עם היועץ המשפטי ו/או נציגיו לקבלת אישורים נדרשים לפרוייקט הזה.

זבולון אורלב: אני מציע שניתן את רשות הדיבור לשלומית ברנע, סגנית היועץ המשפטי.

זבולון אורלב: תסבירי לנו את המצב המשפטי, האם יש הסכם בתוקף או אין הסכם בתוקף, האם הפרוייקט נעצר או לא ומה הבעיות.

שלומית ברנע: הממשלה החליטה על הפרוייקט הזה ולצורך ביצועו על הממשלה היה להתקשר עם גורם חיצוני.

שלומית ברנע: נשאלת השאלה עם מי.

שלומית ברנע: על-פי חוק חובת המכרזים שומה היה על משרד ראש-הממשלה לפרסם מכרז אלא שהעמותה שנקראת המפעל הלאומי לפיתוח חברתי הציגה מצג מסוים שבהסתמך עליו החליטה ועדת המכרזים של משרד ראש-הממשלה להמליץ על פטור ממכרז והתקשרות זו.

שלומית ברנע: ההתחייבות הייתה שהעמותה תצליח לגייס תרומות מאנשי עסקים בהיקף שהוא זהה להיקף הכספים הממשלתיים שהיא תקבל מהממשלה.

שלומית ברנע: זה סעיף המצ'ינג, סעיף 21 בחוזה.

שלומית ברנע: אני רוצה להבהיר שככל שידוע לי הפעילות עליה החליטה הממשלה היא הפעילות היחידה שהעמותה מקיימת היום ולכן נמצא שבעצם הכספים הממשלתיים מקיימים את העמותה.

שלומית ברנע: שוב, חייבים לשאול מדוע לתת את הכספים האלה דווקא לעמותה זו ולא לכל עמותה אחרת שאולי תעשה את הדברים אחרת, אולי טוב יותר, אולי גרוע יותר, אולי אותו הדבר.

שלומית ברנע: מכיוון שהעמותה באה והתחייבה שתגייס כספים בהיקף המימון הכספי שהיא תקבל מהממשלה, פנה משרד ראש-הממשלה לוועדת הפטור במשרד האוצר וביקש פטור ממכרז מהתקשרות עם העמותה הזאת בהסתמך על אותו סעיף מצ'ינג.

שלומית ברנע: אכן ניתן הפטור והפרוייקט בוצע בשנת 1997 ובשנת 1998.

שלומית ברנע: בשנת 1998 אני ביקשתי פטור ממכרז להתקשרות.

שלומית ברנע: לפני כשלושה שבועות התקיימה ישיבה אצל המנכ"ל והגיעו אנשי עסקים שעומדים מאחורי העמותה והתחייבו להשלים עד סוף השנה באופן כזה שהעמותה תעמוד בהתחייבויותיה לשנת 1998 ולשנת 1999.

שלומית ברנע: אשר על כן הקפאנו את כל הכנת המכרז מתוך תקווה שאכן הדברים יצאו לפועל.

שלומית ברנע: בינתיים ככל שידוע לי הכספים שכבר שולמו לעמותה משמשים לצורך המשך הפעילות.

שלומית ברנע: אנחנו לא ניתן גרייס מעבר לסוף שנת הכספים הזו ואני מאוד מקווה שאכן הפעם ההתחייבויות יצאו לפועל.

שלומית ברנע: אנחנו בודקים נתונים חדשים שהם מעבירים אלינו, הנתונים האלה הם בבדיקה.

שלומית ברנע: אני משוכנעת שאף אחד מכם שמעונין בהמשך הפרוייקט לא מוכן שהכספים ילכו לעמותה מסוימת דווקא ולא לעמותה אחרת בגלל התחייבויות שהיא לא עמדה בהן.

אילן סודרי: בסופו של דבר התקציב השנתי הוא עשרה מיליון דולר בממוצע על כל 6,000 ערכות שזה כולל בתוכו בגדול גם מחשבים מולטי מדיה מלאה, רק הדרכה של שבעים שעות לילד פלוס הורה בכיתת לימוד בת 15 ילדים.

אילן סודרי: שתי עיירות הפיתוח שלא היו בפרוייקט הן אור עקיבא ואופקים ולשתיהן אנחנו מוצאים פתרונות נקודתיים.

אילן סודרי: כל שאר העיירות השתתפו לפחות בסבב אחד ויש כאלה ששניים ושלושה.

זבולון אורלב: אני שואל את משרד ראש-הממשלה.

זבולון אורלב: אומר מנכ"ל העמותה שהם העבירו נתונים ולפי הנתונים שלהם הם מפגרים ב400- אלף שקלים מול 21 מיליון שקלים.

זבולון אורלב: יש תלמידים שהיו צריכים לקבל מחשב במסגרת המשך הפרוייקט ולא מקבלים.

זבולון אורלב: קודם כל צריך לדעת את העובדה לפי הדיווח שלו.

זבולון אורלב: אני שואל מדוע עוברים שבעה חודשים והבעיה הזאת איננה באה על פתרונה?

זבולון אורלב: הרי אפשר לבדוק חשבון בנק.

זבולון אורלב: כמה זמן לוקח לברר עובדות שנראות פשוטות יחסית?

זבולון אורלב: עובדה מאוד פשוטה, לברר האם הנתון שהוא אמר הוא נכון או לא.

זבולון אורלב: מה עוד שזאת לא איזו פצצה שנפלה פתע פתאום.

זבולון אורלב: אם העיקר הוא שילדים לא ישלמו את מחיר מחדל המבוגרים, כפי שנהוג במדינה מתוקנת, אז יש אמצעים להמשיך את הפרוייקט כדי שהילדים לא יינזקו.

זבולון אורלב: או שתקבלו החלטה – אם תגיעו למסקנה הזאת - ותצאו למכרז וזו זכות

זבולון אורלב: כם כי אנחנו שומרי חוק, או שתמשיכו אתם, אבל אי-אפשר לא זה ולא זה.

זבולון אורלב: כלומר, לא מקבלים החלטה על יציאה למכרז, לא מורים לעמותה להמשיך בהתחייבויות חדשות ומי שנופל בין המחשבים כרגיל אלה הם הילדים והילדים החלשים ששוב פוגעים בהם.

מאיר שטרית: למה לוקח להוציא מכרז שמונה חודשים, מינואר, אז הודעתם להם שיוצא מכרז חדש, עד יולי?

ראובן ריבלין: יכול להיות שיבוא היום משרד ראש-הממשלה באחריות ציבורית רבה ויטען שכל העניין של מחשב לכל ילד היה בלוף ואנחנו לא נותנים יד לבלופים ואנחנו היום מבטלים את הכל עם כל האחריות הציבורית.

ראובן ריבלין: יכולים לומר שעד תקופה מסוימת זה פעל, אבל מתקופה מסוימת זה לא פועל טוב ולכן החל מרגע זה אנחנו לוקחים את האחריות על עצמנו ומודיעים לכם אחת משתיים: או מבטלים את הפעולה בדרך שהייתה עד היום והולכים לדרך אחרת, או מבטלים ולא הולכים לדרך אחרת.

ראובן ריבלין: אי-אפשר לבוא לכאן ולהסביר לנו בתעתועים משפטיים ובאיזה שהם קוצם של יודים כאלה או אחרים ולספר סיפורים כאשר מדובר ממאי 1999, כפי שהיטיב לומר שר האוצר לשעבר, שמאז אפשר היה למצוא פתרון.

ראובן ריבלין: אני הייתי מציע – אני גם הצעתי למנכ"ל משרד ראש-הממשלה – לבוא ולהכריע.

ראובן ריבלין: אם לא נותנים לכם תשובה תוך שעתיים על דברים שהם כל כך ברורים וניתנים בקלות לכימות, לבירור ולדיווח, מיד לסלק אותם.

ראובן ריבלין: ברור הוא שבהתאם לדוח של העמותה משנת 1997 עד שנת 1999, אני מוכרח לומר לכם שהייתה פעולה נפלאה.

ראובן ריבלין: אני מפנה את תשומת לבכם לדיאגרמה הזאת שאו שהיא נכונה או שהיא לא נכונה, אבל אי-אפשר להתווכח עם מספרים.

ראובן ריבלין: 9,830 מיליון שהם 53 אחוזים מהכספים שהוצאו לרכישת מחשבים, 25 אחוזים נוספים לתוכניות.

ראובן ריבלין: אתם צריכים לתת תשובות לילדים.

ראובן ריבלין: אנחנו יושבים כאן בשם הילדים כי לילדים אין פה.

איוב קרא: אני מכבד את הדברים שאמר עוזר מנכ"ל משרד ראש-הממשלה, ובזה הוא ייצג את המנכ"ל, אבל יש פה ממשלה שצריכה לתת את הדעת על דבר מאוד מרכזי בחיינו.

איוב קרא: אם הבעיה של הממשלה היא שלחוק הזה יש סטיגמת נתניהו, יש בעיה.

איוב קרא: אני חושב שבסיפור הזה של המחשבים צריך להיות קונצנזוס במדינה ואני חושב שצריך לא לעשות חישובים פוליטיים.

איוב קרא: ראיתי את החוברת ולא היה לרוחי מה שראיתי בה.

איוב קרא: יש הרבה מקומות שבחוברת לא מוזכרים ולדעתי חובה לערוך בדיקה חוזרת בכל חלוקת המחשבים, אם יימשך הפרוייקט בצורה כפי שנמשך היום.

איוב קרא: אני מעריך שצריכה להיות רביזיה וחשיבה מי צריך להפעיל את הפרוייקט הזה והייתי חושב שצריך למצוא דרך לדיון נוסף בו ישתתפו אנשי מפעל הפיס.

איוב קרא: בנושא המכרזים, לפי חוק המכרזים אני יודע שאתם יכולים לנהל משא ומתן על-בסיס מסוים ולא לקבוע עובדה מסוימת ובזה לחרוץ גורל על עמותה שלוקחת על עצמה אחריות כזו גדולה.

איוב קרא: אתם יכולים לשתף עוד גופים או עוד עמותות בהחלטה מי ייקח אחריות ולאו דווקא אותה עמותה.

איוב קרא: את יכולה לנהל מכרז על-בסיס מסוים וכאן אין לך בעיה.

איוב קרא: אם הפרוייקט הזה לא יתקדם, אני מציע למאיר שטרית ולאדוני היושב-ראש ללכת לחקיקה כדי שהפרוייקט הזה אכן יקרום עור וגידים.

נסים זאב: אני רוצה לומר שבמגזר החרדי המחשב נכנס לאחרונה בעוצמה ורוצים להיכנס ולהשתלב במערכת הזאת.

נסים זאב: ידוע לי שלמשל בירושלים כמעט במשך שנתיים התוכניות היו אבל לא יצאו לפועל בגלל בעיות תקציביות.

נסים זאב: משרד החינוך מצד אחד טען שהוא העביר את התקציב, אבל לעירייה לא היו את הכספים בגלל הבעיות התקציביות בהן היא נתונה.

נסים זאב: השאלה מה קורה כאשר משרד החינוך מעביר את חלקו ולרשויות אין את האפשרות כי גם את הכסף שקיבלו עבור המחשבים עלול להיבלע בגירעונות שלהם.

נסים זאב: אני בעד זה שכל הכספים יזרמו לעמותה והיא זו שתגייס ותעשה את הפעולה, את התחשיב שלה ואת החלוקה, כמובן על-פי המלצת הרשויות המקומיות וזה יהיה בתיאום עם משרד החינוך.

נסים זאב: אני רוצה להעלות בעיה קיימת.

נסים זאב: ילד שלומד במועצה מסוימת בגלל אילוצים מסוימים ומתגורר במועצה שונה, יוצא שהוא קירח מכאן ומכאן כי איפה שהוא לומד, הוא לא גר, ואיפה שהוא גר, הוא לא לומד.

נסים זאב: המועצות מתנערות מאותו ילד על-פי כל הקריטריונים חי במצב של עוני ומצוקה והייתי אומר שהוא אפילו בעדיפות ראשונה.

נסים זאב: הוא לא מקבל בגלל שהמועצות מרשות לעצמן להתנער ממנו ואני חושב שצריך לקחת את הנקודה הזו בחשבון.

נסים זאב: הדבר המרכזי שעליו דיבר איוב קרא ואני מכיר אותו כאיש שטח, כשלמשל אגפי הרווחה או משרד העבודה והרווחה מחליט לתת איזשהו פרוייקט בלי מכרז ועל-פי איזה קריטריונים מסוימים, יוצא שבסך הכל הממשלה או הרשות משלמות הרבה יותר.

נסים זאב: כשיש מכרז, תמיד העלויות הן פחותות.

נסים זאב: אני רוצה לומר שמבחינת האיכות והשירות שאותה עמותה יכולה לתת, היא לא נמוכה יותר.

נסים זאב: אני לא יודע אם אפשר להעביר פרוייקט כזה רציני וגדול ללא מכרז וצריך לבדוק את זה שנית.

אילן סודרי: לגבי המכרז.

אילן סודרי: היוזמה שהגיעה מאתנו היא לא יוזמה שבה מישהו מרוויח.

אילן סודרי: למעט מספר נושאי משרות שכביכול מקבלים שכר, רוב העסק נעשה בהתנדבות, רוב העסק נעשה בתרומות, ואין לנו שום מניעה שיוציאו את זה למכרז.

אילן סודרי: אני רוצה לומר בשם אותם אנשים שמתפעלים את העמותה או חברי העמותה שאף אחד מהם לעולם לא קיבל אגורה ולא אחת מחברות המשנה שלו זכתה להיות חלק מהספקים או דברים מן הסוג הזה.

אילן סודרי: אנחנו נשמח אם מישהו חושב שאפשר לעשות את זה יותר יעיל ויותר זול ואנחנו תמיד נברך על זה.

יפה ויגודסקי: משרד החינוך קשור לפרוייקט הזה בפן התכנוני והפדגוגי, אבל הוא לא חלק ישיר בנושא של התקצוב מעבר למה נקרא השקעת הממשלה בפרוייקט עצמו.

יפה ויגודסקי: פרוייקט משרד החינוך של מחשוב מוסדות החינוך – מה שדיברת קודם, על המצ'ינג בין הרשויות – הוא פרוייקט שמדבר על מחשוב בתי-ספר ולא מחשוב הילדים.

יפה ויגודסקי: צריך להבחין בין שני הפרוייקטים.

יפה ויגודסקי: יש תוכנית מחשוב מערכת החינוך של מדינת ישראל וזה פרוייקט שמוביל משרד החינוך והתרבות, מגן הילדים ועד החטיבה העליונה, כאשר כמו שחבר הכנסת יושב-ראש הוועדה ציין בנוסחה של מחשב אחד לכל עשרה ילדים, מחשב אחד לכל גן ילדים.

יפה ויגודסקי: התוכנית הזאת היא תוכנית שהתחילה בשנת 1994 ואמורה להסתיים בשנת 2002 והיא תוכנית שיש בה שלושה שותפים: משרד החינוך, הרשויות המקומיות, השלטון המקומי ומפעל הפיס.

יפה ויגודסקי: זוהי תוכנית אחת שמטרתה לצייד את בתי-הספר בתשתיות הטכנולוגיות כדי שהתלמידים יוכלו ללמוד בטכנולוגיות האלה ולשלב את זה בתוך התהליך הפדגוגי.

יפה ויגודסקי: כמו שנאמר על-ידי יושב-הראש זה מאפשר לילד במצב הטוב לשבת ליד מחשב בבית-הספר בערך בהיקף של שעתיים בשבוע בלבד.

יפה ויגודסקי: מה שקורה הוא - יש לכם את הנתונים.

יפה ויגודסקי: העמותה הכינה אותם בתוך החוברת – שבעשירונים העליונים 65 אחוז מהילדים יש להם מחשבים בבית ואני חושבת שהמצב היום הוא עוד יותר טוב.

יפה ויגודסקי: אנחנו לא מדברים על מחשב אחד בבית אלא כמו שנאמר כאן יש בתים עם שניים ושלושה עמדות מחשב היום כאשר גם ההורים מעורים.

יפה ויגודסקי: ברור שלאותה אוכלוסייה של ילדים, אם לא יהיה להם מחשב בבית, הפער – כפי שנאמר כאן – ילך ויגדל.

יפה ויגודסקי: אנחנו מדברים היום על פער דיגיטלי אבל הפער הדיגיטלי הוא פער חברתי שהוא בעוכרי החברה הישראלית וזה הולך וגדל.

יפה ויגודסקי: היום אנחנו מפתחים את האוצר האנושי לכיוון מאוד מאוד מוגדר.

יפה ויגודסקי: לעצם התוכנית.

יפה ויגודסקי: אני חושבת שאין כאן ויכוח, גם לא עם משרד ראש-הממשלה, על חשיבותה של התוכנית ואין כאן ויכוח על חשיבותו של הצורך.

יפה ויגודסקי: הוויכוח הוא על הכלי ועל הדרך.

יפה ויגודסקי: אני מבקשת בשם משרד החינוך, אם אפשר לפחות להפשיר בדרך כזו או אחרת – בדרך חוקית - את 3,000 העמדות שנמצאות בצנרת ולאפשר לילדים האלה לקבל אותן כי הילדים מחכים לעמדות האלה.

יפה ויגודסקי: אני חושבת שכל המשתתפים כאן יודעים כאשר מתחיל איזשהו פרוייקט, עושה פסק זמן של שנה ואחר-כך צריך לחדש אותו שוב.

23597: בפועל הפרוייקט הזה הופסק.

23597: בראשון לציון כבר למעלה מחצי שנה העסק הזה הופסק ולא קיים.

23597: אנחנו נמצאים בשלב שכבר הגשנו רשימות.

23597: אני מניח שאתם קצת מצויים בתוך הפרוצדורה של איך מגישים את הרשימות או איך אנחנו קובעים את אותם ילדים שעומדים בקריטריונים.

23597: ישנם תהליכים של מיון מאוד מאוד מדוקדקים שאנחנו אמורים לעמוד בהם ותהליכי המיון האלה מביאים לפעולה ועדות, ועדות עירוניות, המלצות, הסכמה של ההורים להשתתף בפרוייקט וכולי ולאחר מכן אישור של המפעל לפיתוח חברתי על אותן רשימות.

23597: אנחנו כבר הגשנו למפעל לפיתוח חברתי רשימה נוספת על-פי מה שהתבקשנו עבור ילדים שמחכים לשלב הבא של הפרוייקט וכתוצאה מההפסקה אנחנו לא נענינו.

23597: המשמעות של העניין הזה היא משמעות מאוד עצובה.

23597: הילדים האלה שיש להם ציפיות מאוד מאוד גבוהות וכך גם למשפחות שלהם מרגישות מאוד מאוד נפגעות.

23597: אני יכול לומר שהם לא מכירים לא את משרד ראש-הממשלה, לא את המפעל לפיתוח חברתי ולא איש זה או אחר אלא הם מכירים רק את העירייה.

23597: מבחינתם אם אין פרוייקט – העירייה אשמה.

23597: מבחינתם אם אין מחשבים – ראש העיר לא בסדר.

23597: אנחנו צריכים כל הזמן להדוף שיחות טלפון מהרבה מאוד משפחות נזעמות על כך שהם ממתינים, מחכים, הבטיחו להם, אמרו להם, הכינו אותם, החתימו אותם על כך שההורים מסכימים והם מוכנים לשלם את ה175- שקלים.

23597: הם שואלים למה לילד שיושב ליד הבת או הבת בכיתה כן נתנו כי הוא היה בסבב הראשון ולמה הילד שלי או הבת שלי צריכים להמתין.

23597: לנו אין תשובות ואנחנו לא יכולים לומר להם שיש בעיות משפטיות.

23597: בראשון לציון החלטנו על-פי הנחיית ראש העיר שאם הפרוייקט הזה לא ימשיך, אנחנו ננסה להמשיך אותו במסגרת המקומית.

23597: כלומר, העירייה תמשיך לממן את חלקה בסכום של 385 דולר ונחפש מממנים.

זבולון אורלב: מה שיקרה הוא שלילדי ראשון לציון יהיה ולילדי אופקים לא יהיה.

זבולון אורלב: משרד ראש-הממשלה, שימו לב.

23597: את הילדים האלה, מעבר לסיוע של המחשב מבחינת היכולת שלהם להתקדם, מבחינה חברתית העלינו אותם כמה וכמה מדרגות.

23597: הילדים האלה התביישו להסתובב בין חבריהם, התביישו להזמין חברים הביתה, התביישו בכלל לומר היכן הם גרים, אבל היום חלקם הגדול ממש מרגישים בגאווה, מזמינים את חבריהם הביתה, משתפים את החברים בשכונה ואת החברים בכיתה, וזה חלק מהעניין.

זבולון אורלב: גברת רות בייט, נמסר לי ממזכירות ועדת העבודה והרווחה, לאור פניות שהם קיבלו, צלצלה אליך ושאלה מה קורה, יש תלונות על כך שלא מקבלים מחשבים, ולפי הדיווח שקיבלתי אמרת להם שמאז מאי 1999, שנה וחצי, לא מחלקים מחשבים.

זבולון אורלב: במשך הדיון הזה התקשרו למשרדך.

זבולון אורלב: לפעמים אנחנו עובדים על חי ושואלים.

זבולון אורלב: אני רק אומר לך איזה תשובות מקבלים אצלכם.

זבולון אורלב: אגב, העובדות שנפרסות כאן הן לא רחוקות כל כך.

זבולון אורלב: לפני סיום השידור בערוץ 33 אני רוצה לקרוא את החלטת הוועדה למרות שהוועדה תמשיך לקיים את הדיון לפחות עוד חצי שעה.

זבולון אורלב: אם יהיה צורך לשנות משהו בעקבות הדיון, בהחלט נשנה.

זבולון אורלב: הפרוייקט מחשב לכל ילד חילק עד היום כ10,000- מחשבים לילדים נזקקים, מאז 1997 ועד היום.

זבולון אורלב: המחשבים ניתנים לילדים עם תוכנות ותמיכה חינוכית שבהם מלמדים את הילדים את השימוש במחשבים.

זבולון אורלב: בבדיקת אוכלוסיית המשתמשים נמצא כי רוב מוחץ של התלמידים והמורים סבורים כי הפרוייקט הגדיל מאוד את המוטיבציה של הילדים, שיפר את ההישגים הלימודיים ושינה מהותית את השימוש בשעות הפנאי של הילדים.

זבולון אורלב: המחשב אף מהווה גורם שינוי במשפחות שאליהן הוא נכנס ותורם משמעותית להחדרת השימוש והידע במחשבים לאוכלוסיות נזקקות.

זבולון אורלב: הוועדה מבקשת להודות ולהוקיר את אנשי העמותה ואת התורמים שתרמו תרומות כספיות ואת כל אלה שתורמים לפרוייקט גם בתרומות אחרות ומחזקת את ידיהם להמשיך בפעולה ברוכה זו.

זבולון אורלב: הוועדה המשותפת לוועדת החינוך והתרבות ולוועדת העבודה והרווחה קובעת בצער כי ביצוע הפרוייקט מחשב לכל ילד הופסק בשנת 2000 ואין התחלה של התחייבויות חדשות בשנה זו.

זבולון אורלב: הוועדה קובעת כי על משרד ראש-הממשלה להמשיך את הפרוייקט מחשב לכל ילד המיועד לילדים נזקקים תוך כדי ביצוע התחייבויות חדשות וכי אין להרשות כי הילדים ייפלו בין הכיסאות בוויכוח בין הממשלה לעמותה.

זבולון אורלב: על משרד ראש-הממשלה להסדיר את ההפעלה בהתאם לחוק ולנהלים מבלי להפסיק את הפרוייקט.

זבולון אורלב: הוועדה פונה למפעל הפיס להמשיך בהשתתפותו בפרוייקט זה ואף להגדיל את תמיכתו בפרוייקט חשוב זה אשר יתרום לצמצום הפערים בין הקטבים בחברה הישראלית.

זבולון אורלב: הוועדה מוחה על כך שמפעל הפיס שהוזמן לדיון זה נמנע מלהופיע בוועדה על-פי הזמנתה.

זבולון אורלב: הוועדה מבקשת שחלוקת המחשבים תחול על כל המגזרים.

זבולון אורלב: הוועדה דורשת ממשרד ראש-הממשלה לדווח תוך חודש ימים על המשך הפרוייקט ותמשיך לעקוב אחר פעולות הממשלה כדי לוודא את המשך הפרוייקט.

זבולון אורלב: אני מבקש להודות לחבר הכנסת מאיר שטרית שעיצב את החלטות הוועדה.

זבולון אורלב: נמצא אתנו סגן-אלוף אלי פסי, מי שאחראי על פרחי הטיס שחונכים את הילדים שמשתמשים במחשב ותכף נשמע אותו.

זבולון אורלב: שקלנו פה עם חברינו לומר לכם שתעבירו למשרד החינוך, אבל החלטנו לא להיכנס לדבר הזה.

זבולון אורלב: אם את שואלת אותי, זה דבר לא תקין בעליל שכזה פרוייקט מתקיים במשרד ראש-הממשלה ואני אובייקטיבי לחלוטין.

זבולון אורלב: אני לא ברשות המבצעת, כך שאין לי עניין כך או כך.

זבולון אורלב: גם כשזה במשרד ראש-הממשלה, את רואה שהפרוייקט מגיע לדיון כאן.

זבולון אורלב: תביאו מומחה מחו"ל, תשאלו אותו איפה צריך להיות כזה פרוייקט, הוא יאמר לכם שזה צריך להיות במשרד החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: אגב, משרד החינוך והתרבות גם יותר מאומן מכם בכל ההתקשרויות.

זבולון אורלב: כמה התקשרויות יש למשרד ראש-הממשלה?

זבולון אורלב: אני חושב שאפשר לספור אולי על יד אחת.

זבולון אורלב: אתם לא משרד ביצועי, אתם משרד מטה.

זבולון אורלב: יש משרד ביצועי שמבצע אלפי התקשרויות כל יום ומבין מה זה להפעיל את מערכת החינוך שהיא יותר גדולה מצה"ל.

זבולון אורלב: צה"ל המגויס במלוא כוחו – אני לא רוצה לומר מה אחוזו ממערכת החינוך אבל הוא גם לא מגיע לחמישים אחוז.

זבולון אורלב: תבינו את סדרי הגודל.

זבולון אורלב: משרד החינוך מאומן.

זבולון אורלב: אצלו אין כזה דבר ששנת הלימודים צריכה להידחות ביום כי מישהו לא עשה התקשרות לקנות כיסאות.

זבולון אורלב: אין את כל הסיפורים האלה.

זבולון אורלב: לכן לדעתי חלק מהתקלה – ואני מייעץ לכם לקיים על זה דיונים – שזה בכלל במקום הלא נכון.

זבולון אורלב: אתם לא מאומנים, אין לכם ניסיון בדבר הזה, אני לא יודע כמה פטורים ממכרז אתם מבקשים בשנה, אבל אני בטוח שמשרד החינוך מבקש פי מאה מכם ומקבל כי אחרת הוא היה מתמוטט.

זבולון אורלב: תראי רק את מינהל מדע וטכנולוגיה עם תקציב של שניים או שלושה מיליארד שקלים, מה גודלו מול משרד ראש-הממשלה ומה היקף ההתקשרויות שלו.

יואלה טרם: אני חושבת שלא שמים לב כאן שהנזק בהקפאה הזאת – ותרשו לי לקרוא לזה הקפאה כי אין לי מילה אחרת – או בהפסקה הזאת הוא הרבה יותר קשה כי להחיות תהליך מחדש תמיד עולה הרבה יותר.

יואלה טרם: צריך לחשוב על הדברים האלה קצת קודם ולא להגיע למצב הזה אליו הגענו.

יואלה טרם: יש אנשים נוספים וחייבים להכיר בזה שהם יודעים ועושים דברים בנושא הזה לא פחות והם לא שותפים בפרוייקט הזה וחבל.

יואלה טרם: דיברו כאן על משהו שמאוד מרגיז אותי כאזרחית, על איך אנחנו מעודדים תורמים.

יואלה טרם: אני לא אומרת לעקוף את החוק, חס וחלילה, אני עוסקת הרבה במכרזים, חוזים, התקשרויות ופטורים, אבל יש כאן איזשהו טעם לפגם בנושא עידוד תורמים.

יואלה טרם: היה צריך לעשות את המלחמות שצריך לעשות ולומר לתורמים כמה שייתנו, ייתנו.

יואלה טרם: אני מחזקת את דבריו של חבר הכנסת מאיר שטרית.

יואלה טרם: שייתנו כמה שיותר, כי ככל שהמערכת תהיה נקייה יותר ומשומנת יותר, תורמים יוכלו להצטרף אליה יותר.

יואלה טרם: דרך אגב, במקרה הזה הם לא היו בעלי הדעה.

יואלה טרם: הייתי שותפה לנושא עוד מימיו של פרופסור שטרית ואני יודעת שהם לא היו בעלי הדעה, הם לא באו ואמרו איך הם רוצים שהדבר ייעשה, אלא הייתה התייעצות מקצועית על כל צעד ושעל, על איך תהיה ההדרכה, איך יהיו המחשבים, איזה סוג ואיזה שדרוג וכולי.

יואלה טרם: הכל היה מקצועי לחלוטין.

יואלה טרם: יש כאן איזשהו טעם לפגם בעידוד תרומות במדינה הזאת.

זבולון אורלב: כל בקשתנו, יש לכם חודש ימים, תחליטו כך או אחרת ותנו לפרוייקט להמשיך לרוץ.

זבולון אורלב: אני חושב שזו בקשה צנועה לחלוטין.

זבולון אורלב: תודה רבה לכולכם.