ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 166, 2000-07-10 11:15

יאיר פרץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יאיר פרץ: הנושא שעל סדר היום: הצעת חוק שירות התעסוקה (תיקון – הקמת לשכות), התשנ"ט-1999, של חברי הכנסת: עסאם מח'ול, מוחמד ברכה ותמר גוז'נסקי.

יאיר פרץ: חברת-הכנסת גוז'נסקי, תציגי בבקשה את הצעת החוק.

תמר גוז'נסקי: אני מתנצלת שיוזם החוק חבר-הכנסת עסאם מח'ול לא יכול היה להגיע ולהשתתף בישיבה, הוא ביקש להעביר את התנצלותו.

תמר גוז'נסקי: אנחנו נמצאים בתקופה, כבר כמה שנים, שהאבטלה אינה יורדת מ-200 אלף.

תמר גוז'נסקי: לפי התחזיות הכלכליות גם אם נצליח לבלום את האבטלה כנראה שהיא תישאר גבוהה.

תמר גוז'נסקי: בתנאים האלה של אבטלה, אנשים צריכים להירשם בלשכת התעסוקה גם כדי לקבל עבודה, גם כדי לקבל דמי אבטלה או הבטחת הכנסה וכן הלאה.

תמר גוז'נסקי: שלום חבר-הכנסת מח'ול, בכל זאת הגעת.

תמר גוז'נסקי: אז אולי תציג אתה את הצעת החוק?

עסאם מח'ול: לא, תמשיכי את.

עסאם מח'ול: תודה.

תמר גוז'נסקי: בסדר.

תמר גוז'נסקי: יש מקומות רבים בהם אין לשכת תעסוקה, והמובטל או המובטלת נאלצים לנסוע למקום אחר.

תמר גוז'נסקי: הוא צריך להגיע מהכפר שלו לצפת, מהכפר שלו לכרמיאל, מהכפר שלו לנצרת.

תמר גוז'נסקי: באופן מעשי, בדרכים שקיימות, לפעמים צריכים להחליף שניים-שלושה אוטובוסים, וזה גם הוצאה כספית, וגם זמן.

תמר גוז'נסקי: כתוצאה מזה, פחות אנשים מגיעים ללשכה כדי להירשם וכתוצאה מכך, בעיות התעסוקה לא נפתרות וגם הזכויות שלהם נפגעות.

תמר גוז'נסקי: בשורה של מקומות יש גם עומס גדול מאוד על הלשכות.

תמר גוז'נסקי: לכן, עלתה המחשבה שצריך לקבוע איזה שהוא קריטריון לגבי הקמת לשכות נוספות ובכך לעזור למובטלים.

יאיר פרץ: גברתי, לאיזה עזרה את מתכוונת, למציאת מקום עבודה?

תמר גוז'נסקי: ודאי, קודם כל במציאת מקום עבודה.

תמר גוז'נסקי: תראה, אדם שלא עובד, אין לו כסף, והוא צריך לשלם הוצאות נסיעה ללשכה שהיא רחוקה מאוד מכפרו, אז הוא יחשוב חמש פעמים אם יש לו 50 שקל להוציא על הוצאות הנסיעה ללשכה.

תמר גוז'נסקי: זאת שאלה מאוד רצינית.

תמר גוז'נסקי: למשל, אם אשה נרשמה ועוד אף פעם לא עבדה, אין לה זכות לשום דבר, היא רק הולכת וחוזרת, הולכת וחוזרת.

תמר גוז'נסקי: אותו דבר לגבי צעיר שפעם ראשונה מופיע בשוק העבודה, הוא עוד לא צבר זכויות אבל הוא מחפש עבודה.

תמר גוז'נסקי: אנחנו יודעים שהחברות הקבלניות מנצלות את המצב הזה.

תמר גוז'נסקי: באים כל מיני ראיסים, בלי לשכת עבודה, בלי שום דבר, לוקחים את האנשים מהבית, בתנאי עבודה גרועים ביותר, בשכר נמוך ביותר, והוא הולך כי אין לו אפשרות להשיג עבודה מהוגנת בגלל המחסור במקומות עבודה.

עסאם מח'ול: אני רוצה להוסיף כמה משפטים.

עסאם מח'ול: ההצעה הזאת באה בעקבות כמה ביקורים שעשינו בשטח.

עסאם מח'ול: היינו עדים למצב בלתי נסבל ובלתי אפשרי.

עסאם מח'ול: במקומות שונים ראינו לחץ לא יאומן של מאות מובטלים כאשר אותו פקיד היה צריך לטפל ב-300 פניות באותו יום.

עסאם מח'ול: יש 5-6 פקידים.

עסאם מח'ול: בן אדם הגיע לפעמים בשעה 12:30, אנחנו היינו שם, והפקיד כבר קיבל כ-200 איש.

עסאם מח'ול: זה מראה איזה יחס מקבל המובטל ואיזה טיפול יעיל יכול לצאת מזה.

עסאם מח'ול: יש מקרים שהם מקוממים גם מבחינה אנושית.

עסאם מח'ול: לא מספיק שהוא מובטל, לא מספיק שזאת משפחה שפגועה מעצם זה שהיא מובטלת אלא זה הופך להיות יום של סיוט לגבי אותם אנשים שבאים לבקש עבודה או הטיפול לו הם זקוקים.

עסאם מח'ול: אותם אנשים שסיפרה עליהם תמר צריכים להגיע מכפרם לישוב שבו קיימת לשכה.

עסאם מח'ול: וכשהם מגיעים ללשכה, כל המתח יוצא באותו מקום בו מצטופפים מספר כזה גדול של אנשים, במקום במקום צר וכו'.

עסאם מח'ול: מעבר לזה, יש מקרים שאנשים מגיעים ממקום רחוק, יצאו מהבית שלהם בשעה שש בבוקר, ולפעמים אפילו מוקדם מזה ובקושי הספיקו לקבל תור, ולפעמים גם לא קיבלו את התור עד שעת סגירת המשרד.

עסאם מח'ול: לכן, מכל צד שתסתכלו על הדבר, גם מצד היעילות, גם מצד האופציות שעומדות, הפתרונות שאפשר להציע לאנשים האלה – לקרבנות האלה - ולתת לו לפחות תנאי קרבן יותר טובים.

יאיר פרץ: מה אדוני מציע?

עסאם מח'ול: ההצעה היא שייקבעו קריטריונים.

עסאם מח'ול: אנחנו מציעים כאן קריטריון של 10 אלפים תושבים.

עסאם מח'ול: בכל ישוב שיש בו מעל ל-10 אלפים תושבים, או קבוצה של ישובים, אזור שיש בו יותר מ-10 אלפים תושבים, שתהיה לשכת תעסוקה שתטפל ישירות בקבוצה הזאת.

משה בוטון: זה בנפרד?

משה בוטון: למשל, תל אביב, זה ישוב שיש בו מעל ל-10 אלפים תושבים - - -

תמר גוז'נסקי: לפחות לשכה אחת.

עסאם מח'ול: במובן הזה, הבעיה היא לא בדיוק בתל אביב.

עסאם מח'ול: דווקא ההתפלגות של האבטלה היא שהמקומות היותר פגועים הם בדיוק המקומות שהם לא ערים גדולות.

עסאם מח'ול: משה בוטון: אני רוצה לומר שני דברים.

עסאם מח'ול: סעיף 23 הנוכחי אומר שהשר, בהמלצת מינהלת השירות, ולאחר התייעצות איתה, יקים בצו שפורסם לשכות שירות תעסוקה ויקבע את תחום שיפוטה".

עסאם מח'ול: זאת אומרת, יש סמכות לשר להקים היום לשכות תעסוקה איפה שהוא רוצה, בלי שום קריטריונים, לפי שיקול דעתו, לפי הצרכים.

עסאם מח'ול: מהנסיון שלי במוסד לביטוח לאומי, שם יש, כמדומני, 17 סניפים ראשיים.

עסאם מח'ול: נוסף לסניפים הראשיים, היו אשנבים.

עסאם מח'ול: למשל, במקום כמו שדרות.

עסאם מח'ול: קיבלו שם את האנשים, קיבלו את התביעה שלהם, והביאו אותה לאישור בסניף הראשי.

עסאם מח'ול: לא הקימו מבנים עם פקידים והכל.

עסאם מח'ול: אני אומר את זה כרעיון.

תמר גוז'נסקי: כאן,המובטל בא והוא רוצה עבודה.

תמר גוז'נסקי: הפקיד שיושב מולו צריך לעלעל בבקשות לעובדים, ולהגיד לו מה הכישורים שלך, ומה זה.

משה בוטון: אז הוא יקבל מהסניף הראשי את רשימת מקומות העבודה וכו'.

תמר גוז'נסקי: אם הכל ממוחשב, ודאי שגם עובד אחד, במקום מרוחק, יכול להפעיל מחשב ולראות מה מקומות העבודה באזור.

תמר גוז'נסקי: אבל אני לא יודעת אם הכל ממוחשב.

נסים זאב: אני מבין שרוצים לייעל ולתת אפשרות והזדמנויות לאותם מובטלים, אותם קרבנות השוא, שאין להם פתרון.

נסים זאב: אם המטרה לאפשר לכל מובטל להחתים כרטיס, ולשמוע הצעות, אז בהחלט צריך להתייחס למספר המובטלים מול פקיד אחד.

נסים זאב: למשל, פקיד יכול לקבל, בחודש, דוגמה, אלף מובטלים.

נסים זאב: אז אני צריך להתייחס למספר, כמו בבנקים, ככל שיש יותר קליינטים יש יותר פקידים.

נסים זאב: זה לא מחייב הקמת מבנה או עוד סניף של שירות התעסוקה.

נסים זאב: בוודאי שצריך להתייחס לענין המרחקים.

נסים זאב: אפשר להחליט, נגיד, שעל כל 50 ק"מ או 100 ק"מ, מקימים לשכה.

נסים זאב: אבל לא יכול להיות שאם יש כמה מושבים קטנים, שסך הכל המובטלים הם אולי 100 – 150 - - -

תמר גוז'נסקי: אבל אין שם 10 אלפים תושבים.

נסים זאב: אבל צריך להתייחס גם למספר המובטלים.

נסים זאב: אז אני אומר שצריך להתייחס לפי ריכוזי האוכלוסיה המובטלת ולא רק לפי 10 אלפים תושבים.

נסים זאב: אם ניקח למשל, את ירושלים, אז כמה סניפים צריכים להקים בירושלים שהיא עיר בת 650 אלף תושבים, וניקח נגיד 10% של מובטלים, בממוצע?

נסים זאב: היו"ר יאיר פרץ: ההצעה לא מתייחסת לערים כמו ירושלים ותל אביב.

תמר גוז'נסקי: בהצעה כתוב: ישוב שמנין תושביו עולה על 10,000 תושבים, וכו'.

תמר גוז'נסקי: לא כתוב מה הגבול, יכול להיות גם 600 אלף, זה לא חשוב כמה.

תמר גוז'נסקי: לא על זה מדובר.

נסים זאב: אבל אם יש שם, נגיד, 100 מובטלים, אז צריך להקים שם סניף או לא?

נסים זאב: זאת השאלה.

משה בוטון: כן.

נסים זאב: אני אומר, לא להקים סניף - - -

יאיר פרץ: יש פה עוד כמה הצעות.

יאיר פרץ: נשמע קודם כל את שירות התעסוקה.

יאיר פרץ: עורכת-הדין אירית בראון משרות התעסוקה, בבקשה.

משה בוטון: מה התפקיד שלך?

אירית בראון: אני עוזרת ליועץ המשפטי.

משה בוטון: אין פה אנשי מקצוע?

אירית בראון: לא.

תמר גוז'נסקי: למה?

תמר גוז'נסקי: אירית בראון: אני יכולה לענות גם על השאלות של אנשי המקצוע.

תמר גוז'נסקי: קודם כל, אני רוצה לציין שהממשלה מתנגדת להצעת החוק הזאת, בראש ובראשונה בגלל שיש את סעיף 23 לחוק שירות התעסוקה - כמו שציינת - שקובע שהשר יכול בצו לפתוח לשכות שירות התעסוקה.

תמר גוז'נסקי: אנחנו סבורים שמן הראוי שנושא כזה של הקמת לשכות צריכה להיות במקומות שיש מוקדי אבטלה, לא מספר אוכלוסין מסויים.

תמר גוז'נסקי: יכול להיות ישוב כמו רעננה, שיש בו מעל ל-10 אלפים איש, אבל אני לא סבורה שיש שם אחוז אבטלה מאוד גבוה.

תמר גוז'נסקי: יש ברעננה לשכת תעסוקה, למרות שהאבטלה שם לא גבוהה?

אירית בראון: לשכת התעסוקה שם משותפת למספר ישובים באזור, באמת, זה מעל 10 אלפים תושבים, ואנחנו לא סבורים שזה מוקד אבטלה שמצדיק להקים גם בכפר סבא, גם ברעננה, גם בהרצליה ובכל אחד מהישובים האלה.

אירית בראון: אבטלה זה דבר מאוד נייד.

אירית בראון: מוקדי אבטלה זה דבר נייד ומשתנה מעת לעת.

אירית בראון: לכן, נראה יותר הגיוני שהשר יקבע, שזה הרבה יותר קל לשנות מעת לעת, את הלשכות.

תמר גוז'נסקי: לפי העקרון הזה של מוקדי אבטלה, את יכולה לתאר לנו את הפיזור היום, נכון לרגע זה?

משה בוטון: בצפון למשל, כמה לשכות שירות תעסוקה יש?

תמר גוז'נסקי: לשכת התעסוקה בנצרת שואבת את הלקוחות שלה מסביבה אדירה.

תמר גוז'נסקי: יש שם שיעור אבטלה מאוד גבוה.

תמר גוז'נסקי: האם תיגברתם את שירות התעסוקה באזור הזה?

תמר גוז'נסקי: האם בניתם או פתחתם סניפים נוספים בגלל שיש שם אבטלה?

תמר גוז'נסקי: נכון להיום, אתם בכלל לא מביאים את זה בחשבון.

אירית בראון: אם היה לשירות התעסוקה התקציב הוא היה בוודאי מסכים שיש עוד מקומות שכדאי להקים בהם לשכות.

אירית בראון: זה לא שמספר הלשכות מספיק, אנחנו חושבים שצריך לתגבר בכוח אדם, זה קודם כל.

אירית בראון: אם בנצרת יש הרבה מאוד מובטלים, צריך לתגבר בכוח אדם.

תמר גוז'נסקי: את יודעת כמה עולות נסיעות?

תמר גוז'נסקי: מדובר במרחקים.

תמר גוז'נסקי: צריך לזכור שלפעמים אנשים מגיעים לשלב שבו כבר מיצו את דמי האבטלה, ועוברים לשלב של הבטחת הכנסה.

תמר גוז'נסקי: שני בני הזוג צריכים להתייצב, שני בני הזוג צריכים לנסוע באוטובוס, שני בני הזוג צריכים להוציא את כל ההוצאות האלה של המרחקים הגדולים האלה, ואף אחד לא מחזיר להם.

תמר גוז'נסקי: אביא לך דוגמה, יש שירות הסעה של בתי ספר.

תמר גוז'נסקי: כשמדובר בישוב קטן וצריך להסיע את התלמידים, המדינה והרשות המקומית אחראיות להסעה.

תמר גוז'נסקי: במקרה של מובטל, אף אחד לא מחזיר לו את ההוצאות.

תמר גוז'נסקי: הוא נוסע, או שיכירו בזכאות שלו או שלא יכירו, בכל מקרה הוא הוציא את הכסף.

תמר גוז'נסקי: אם מדובר בשני בני זוג, זה הון תועפות.

תמר גוז'נסקי: זה 100 שקל כל שבוע.

תמר גוז'נסקי: 400 שקל מתוך הגרושים שהוא מקבל כהבטחת הכנסה.

תמר גוז'נסקי: הוא יכול להוציא 400 שקל על נסיעות?

איוב קרא: למה לא יקימו אשנבים?

איוב קרא: למה הפקיד מנצרת לא יסע יום אחד לטורעאן, יום אחד לכפר כנא.

איוב קרא: כך זה צריך להיות.

איוב קרא: למה להביא את כולם לנצרת?

אירית בראון: זאת הגישה שעל שירות התעסוקה, עם כל הכבוד, לא מקובלת.

אירית בראון: בשירות התעסוקה אתה לא מתייצב על מנת להחתים כרטיס - - -

איוב קרא: לא להחתים, אם יש לו הצעה שיתן לו.

אירית בראון: יפה, אז אם יש הצעת עבודה ואין מקום שזה בנין, עם חיבור למחשב, שיש שם את המחשב עם כל ההצעות, אז מה עשינו?

אירית בראון: אז הבן אדם יבוא - - -

תמר גוז'נסקי: זה חדר עם מחשב, עם שולחן, עם כסא, זה לא מי יודע מה?

אירית בראון: את באה ואומרת, תקימי לשכה, אולי עם מספר פקידים קטן יותר, אבל זאת עדיין לשכה.

אירית בראון: כי הרעיון של אשנב, ברגע שאתה מכניס נושא של מיחשוב - - -

נסים זאב: נאמר כאן שלפעמים יש 300 איש על פקיד אחד, לא 300 נגיד 50 על כל פקיד, זה גם הרבה.

משה בוטון: רק לצורך האינפורמציה, כמה לשכות תעסוקה יש היום?

נסים זאב: בסך הכל, איך הפיזור, בכמה מובטלים מטפל פקיד אחד?

אהרון חוטובלי: הממוצע הוא 110 ליום, במיבדק הארצי.

אהרון חוטובלי: בנצרת זה לפחות 180.

איוב קרא: כמעט כפול.

אירית בראון: כיום, בשירות התעסוקה יש 86 לשכות למבוגרים שמפוזרות בין 84 ישובים.

אירית בראון: יש 41 לשכות לאקדמאים, מתוכן 6 לשכות נפרדות ו-35 לשכות ממוקמות ב- - -

תמר גוז'נסקי: איך הפיזור של ה-86?

אהרון חוטובלי: זה מחולק ל-17 אזורים, כולל אקדמאים, וזה כולל פיזור ארצי.

איוב קרא: יש לשכת אקדמאים בנצרת?

אהרון חוטובלי: כן, בנצרת עלית יש.

אהרון חוטובלי: שמי אהרון חוטובלי, אני מייצג את ההסתדרות, ואני גם יושב ראש ועד העובדים הארצי של שירות התעסוקה.

אהרון חוטובלי: עמדה שלנו, עמדת ההסתדרות ועמדת העובדים, אנחנו בעד פתיחת כמה שיותר סניפים.

אהרון חוטובלי: זה יותר טוב לקהל וגם לפקידים, וגם ניתן שירות יותר טוב.

אהרון חוטובלי: הקשיים שמעלה עלינו האוצר, זה כבר שנים, ומעוות את שירות התעסוקה בכל מיני מובנים, יש להם מטרות משלהם שאף אחד עדיין לא יודע אותם, פשוט מענישים את כולם, כולל את האזרחים - - -

משה בוטון: הם אומרים ששירות התעסוקה מיותר.

תמר גוז'נסקי: ודאי, רק הקבלנים.

משה בוטון: לא, לא, זה נכון.

תמר גוז'נסקי: חברות כוח אדם.

תמר גוז'נסקי: כן, כן, זו עמדה רשמית.

תמר גוז'נסקי: משה בוטון: עד לפני מספר שנים היתה חובת זיקה לשירות התעסוקה, זאת אומרת, מעביד לא היה יכול לקבל עובד אלא באמצעות שירות התעסוקה.

איוב קרא: זה קיים גם היום, אבל לא מקפידים על זה.

משה בוטון: ברגע שחובת הזיקה בוטלה בחוק, צצו כל מיני חברות כוח אדם, המתווכים, הקבלנים וכו', והיום, היות ואין חובה להזדקק לשירות התעסוקה, הוא איבד את מקור הכוח שלו.

אהרון חוטובלי: אדוני, אני אעדכן אותך קצת בנתונים.

אהרון חוטובלי: שירות התעסוקה הוא הגוף היחידי היום בארץ שמיישם את הכמות הכי גדולה של מובטלים.

אהרון חוטובלי: בשנה אנחנו מיישמים קרוב ל-80 אלף מובטלים, וניתן לבדוק את זה.

תמר גוז'נסקי: משימים בעבודה, השמה בעבודה.

אהרון חוטובלי: השמה בעבודה.

אהרון חוטובלי: אני לא מדבר על החסכון של הסירובים, ואני לא מדבר על ההפניות לקורסים, רק שמישהו מתעלם מזה.

אהרון חוטובלי: כי מי שיש לו ממון ומפרסם, הוא הכי חזק.

אהרון חוטובלי: אנחנו, התקציב שלנו לפרסום עומד על 100 אלף שקל לשנה, כל הפרסום, ארצי.

אהרון חוטובלי: אז מה אנחנו יכולים לפרסם כשירות התעסוקה?

אהרון חוטובלי: זה שאדוני פה טוען שפקיד בנצרת ביום רגיל שאף אחד לא נעדר מהעבודה, מקבל 180 איש.

אהרון חוטובלי: אם מישהו מהחברים לא בא לעבודה באותו יום, הוא מקבל 400 איש.

אהרון חוטובלי: איזה שירות הוא יכול לתת?

אהרון חוטובלי: עכשיו, נניח שפותחים סניף בטורעאן ובכל מיני מקומות כאלה.

אהרון חוטובלי: פקיד לא בא באותו יום לעבודה, המנהל לא יוכל לפתוח את הסניף בטורעאן.

אהרון חוטובלי: את מי הוא ישלח לשם?

אהרון חוטובלי: זה המצב בכוח אדם אצלנו, ומתנהל משא ומתן עם אגף התקציבים לצמצום עובדים.

אהרון חוטובלי: אז תפתח סניפים.

אהרון חוטובלי: יש לנו לשכות ניידות בכל מיני מקומות - - -

משה בוטון: הכוונה, סניף עם עובד, לא רק לפתוח סניף.

אהרון חוטובלי: לא, לא, כמובן שהסניף יעבוד.

אהרון חוטובלי: ויש לנו מיכשור נייד, והכל.

אהרון חוטובלי: אבל אם לא יהיה תקציב.

איוב קרא: בחייך, מה זה סניף?

איוב קרא: זה מחשב, שולחן כסא וטפסים.

איוב קרא: אני מדבר על אשנב שיבוא לשם פקיד במקום שהם ירוצו לנצרת.

איוב קרא: אהרון חוטובלי: אנחנו בעד שייפתחו כמה שיותר סניפים.

איוב קרא: אם לא ייפתחו סניפים, לפחות שיוסיפו פקידים שאפשר יהיה לתת שירות.

איוב קרא: כי לאדם שמגיע ללשכה מגיע מלוא השירות.

איוב קרא: ועדות רפואיות, אנשים מחכים היום לוועדות ערר וועדות רפואיות חצי שנה עד שמונה חודשים.

איוב קרא: המובטל מגיע, הוא רוצה לקבל תשובה.

איוב קרא: ועדות.

איוב קרא: כמה כסף זה עולה?

איוב קרא: רופא, כמה לוקח על תיק?

איוב קרא: 20 שקל, לבדוק את הזכאות של הפונה, אם זה הבטחת הכנסה, אם זה שיקום, אם זה השמה, ואני נכנס קצת לקטע של המקצועיות של המשרד שאין לי סמכות לזה, אבל לפחות בעצה כללית.

איוב קרא: אני אומר, שאם לא יתקצבו את זה, אז לכולנו יש בעיה.

איוב קרא: אנחנו נצביע בעד החוק הזה ונעביר אותו.

עמיחי כץ: - - - מספר מובטלים?

איוב קרא: אם בכל מקום יטפלו כמו שצריך במובטלים אז יהיה אפשר לפתור בעיה, לעשות מה שעושים היום - - -

תמר גוז'נסקי: יהיו פחות עובדים זרים בבנייה.

תמר גוז'נסקי: רק עכשיו היה דיון על עובדים זרים, מה אתה צריך לייבא עובדים זרים לבנייה כשבגליל יש לך לפחות אלף פועלי בנין מובטלים שלא לוקחים אותם לעבודה ומביאים פועלים זרים מרומניה וממקומות אחרים.

עמיחי כץ: זה לא נושא הדיון.

עמיחי כץ: מה את מכניסה את בעיית העובדים הזרים לזה?

תמר גוז'נסקי: אבל זאת העובדה שבמדיניות שלכם אתם מעדיפים להביא עובדים זרים, לשלם הבטחת הכנסה, מוציאים את הדולרים מהארץ, מבזבזים כספי מדינה, במקום שעובדים ישראליים, מיומנים, פועלי בנין מיומנים יושבים היום בבית או נאלצים לעבוד בצורה לא צורה אצל כל מיני קבלנים.

תמר גוז'נסקי: והקבלן, אחרי 3 חודשים, לא משלם לו שכר, מפרק את החברה ומקים חברה אחרת.

תמר גוז'נסקי: ומה הוא אומר לפועל?

תמר גוז'נסקי: אומר לו: יש לך בעיה איתי?

תמר גוז'נסקי: לך לבית משפט.

תמר גוז'נסקי: הולך לבית משפט, 7 שנים נמשך המשפט.

תמר גוז'נסקי: אתה יודע איזה ניצול נוצר כתוצאה מהמחסור?

נסים זאב: היא טוענת שאם יהיו יותר סניפים, תהיה יותר תעסוקה - - - עמיחי כץ: הדו"ח האחרון של מבקר המדינה על שירות התעסוקה נוגע בזה, 3.6% מדורשי העבודה מושמים בעבודה בידי שירות התעסוקה.

נסים זאב: לדעתי, המספרים אומרים הכל.

נסים זאב: כמו שראינו, לפי הסעיף, השר יש לו שיקול דעת, ועצם החוק הזה ימנע את שיקול דעתו על ידי קביעת פרמטר זה או אחר.

נסים זאב: אנחנו נגד פרמטרים, והפרמטר הזה, כמו שנאמר פה, לא נשמע סביר - - -

עסאם מח'ול: מה הפרמטרים שלכם?

עמיחי כץ: לדעתי לא צריך פרמטרים, יש שיקול דעת.

תמר גוז'נסקי: אבל גם לשיקול דעת יש פרמטרים, תגיד לנו מה הגילוי הנאות.

עמיחי כץ: במצפה רמון יש - - - תושבים, יש לשכת תעסוקה, בלי קשר למספר התושבים, ולפי הצעת החוק הזו, מצפה רמון לא נכללת.

תמר גוז'נסקי: לא נאמר שאסור להקים.

עמיחי כץ: שני ישובים קרובים, רמת השרון והרצליה - - - שתי לשכות במרחק קצר מאוד אחת מהשניה.

יאיר פרץ: אתם למעשה משאירים את זה לשיקול דעתו של מנכ"ל שירות התעסוקה או השר.

תמר גוז'נסקי: אבל אנחנו רוצים שקיפות, אנחנו רוצים לדעת מה שיקול הדעת.

תמר גוז'נסקי: מותר לדעת מה הנימוקים?

עסאם מח'ול: אנחנו מגיעים למסקנה שזה לא אמין, זאת אומרת, שיקול הדעת הזה לא עונה על הצרכים, זאת הבעיה.

יאיר פרץ: אם שר העבודה והרווחה יבנה פרמטרים שהם ראויים ומקובלים, אתם - - -

עמיחי כץ: דבר שני, צריך לשמור על גמישות, כמו שהאבטלה עולה, אבטלה יכולה לרדת, אז יהרסו את המיבנה?

תמר גוז'נסקי: מי אמר שצריך לבנות מיבנה?

תמר גוז'נסקי: תבקש מהרשות המקומית שתיתן חדר פעם בשבוע.

עמיחי כץ: מקימים, וזו שאלה של צרכים.

עמיחי כץ: כפי שנאמר פה, יש גם לשכות ניידות.

עמיחי כץ: יורדים לפעמים לישובים בדואים, אני יודע, לקצרין, בישובים קטנים פותחים פעמיים בשבוע, זאת אומרת, יש איזה שיקול דעת שמבוצע כבר בשטח, ולא צריך ליכפות מלמעלה.

תמר גוז'נסקי: לא כתוב כמה פעמים בשבוע הוא יהיה פתוח.

תמר גוז'נסקי: אפשר בהחלט פעם בשבוע.

תמר גוז'נסקי: לא כתוב כל יום.

תמר גוז'נסקי: ולא כתוב כמה שעות.

תמר גוז'נסקי: ולא כתוב אם יהיה פקיד או שניים.

עמיחי כץ: אז סתם לפתוח לשכת תעסוקה.

תמר גוז'נסקי: השר יתקין תקנות ויקבע.

עמיחי כץ: דווקא בגישה של איחוד לשכות כמו בלוד-רמלה, כמו ברעננה-כפר סבא.

איוב קרא: סליחה, אתה לא מדבר לענין, איחדתם את לוד-רמלה כשהיו שם 500 דורשי עבודה.

איוב קרא: היום יש שם 7,000 דורשי עבודה.

איוב קרא: על מה אתה מדבר?

עמיחי כץ: הנה דוגמה, לוד-רמלה, הסניף החדש שנפתח הוא יותר גדול מהסניף של לוד-רמלה, וביחד שהיה קודם.

עמיחי כץ: נכון או לא נכון?

תמר גוז'נסקי: לוד רמלה, מה המרחק?

תמר גוז'נסקי: יש לך מושג מה המרחק לוד – רמלה?

תמר גוז'נסקי: היית שם?

תמר גוז'נסקי: אתה יודע מה המרחק?

תמר גוז'נסקי: ניסית פעם להגיע מטורעאן לנצרת?

תמר גוז'נסקי: ניסית אשה עם שלושה ילדים קטנים על הידיים, באה להירשם בלשכה, עומדת 4 שעות בתור, מיטלטלת באוטובוסים עם שלושה ילדים על הידיים כי אין לה איפה להשאיר אותם?

תמר גוז'נסקי: כי אין לה כסף למעון.

תמר גוז'נסקי: אתה יודע בכלל על מה אתה מדבר?

עמיחי כץ: לדבר הזה אין גבול.

עמיחי כץ: להקים בערבה לשכה כי זה שלוש שעות לנסוע לאילת.

עמיחי כץ: אין לזה גבול - -

תמר גוז'נסקי: בערבה אין 10,000 תושבים, אז מה אתה רוצה?

תמר גוז'נסקי: לכן קבענו קריטריון.

עסאם מח'ול: אתה בכלל יודע שיש אבטלה?

עסאם מח'ול: אתה יודע שהיא גואה?

עסאם מח'ול: זאת השאלה.

עסאם מח'ול: אם אתה מכיר בזה, אז תיתן תשובות.

עמיחי כץ: יש לשר שיקול דעת.

עמיחי כץ: אני באתי לדיון על הצעת חוק ולא דיון על אבטלה, ולא על מספר הפקידים.

עמיחי כץ: - - - צריכים לדעת שכל תקציב שיגיע לשכירת מיבנים ועוד שומרים, שומר הוא לא פקיד שמטפל ישירות, ועוד מחשבים, ועוד כל מיני דברים אחרים, זה ישירות על חשבון הטיפול הישיר במובטלים.

עמיחי כץ: את זה צריך להבין.

עמיחי כץ: והמגמה פה לא לפתוח עוד סניפים ועוד סניפים.

עמיחי כץ: יש עכשיו נטייה לכיוון מיחשוב - - -

אהרון חוטובלי: עשרות מליונים בשביל מכשיר שאף אחד לא משתמש בו.

אהרון חוטובלי: ובשביל לפתוח סניף ופקיד, הם לא מוכנים לתת.

אהרון חוטובלי: תראו איזה אבסורד.

אהרון חוטובלי: מכשיר שעולה 3 מיליון שקל שאף אחד לא יודע איך הוא יעבוד.

איוב קרא: כשישוב מגיע לאלפיים תושבים, שר הפנים מחוייב להקים רשות מקומית.

איוב קרא: אם הוא ירצה להקים רשות מקומית בפחות מהמספר הזה, יש לו שיקול דעתו.

איוב קרא: אבל הקריטריון הוא כשהישוב מגיע לאלפיים תושבים.

תמר גוז'נסקי: אני יודעת שהמדיניות של משרד האוצר היא לחסל את שירות התעסוקה.

עמיחי כץ: אני לא שמעתי על מדיניות רשמית כזאת, וזה לא הדיון פה על שירות התעסוקה.

עמיחי כץ: מדברים על הצעת חוק ספציפית.

עמיחי כץ: יש כעת מיחשוב, שירות ההשמה פותח בימים אלה אתר אינטרנט.

אהרון חוטובלי: אתה חושב שזה ייפתח, אני מודיע לך שאנחנו לא נפתח את זה.

אהרון חוטובלי: תמר גוז'נסקי: המובטלים של טורעאן יחפשו עבודה באינטרנט.

אהרון חוטובלי: באמת.

אהרון חוטובלי: איזה שיעור מהמשפחות המובטלות יש להם אינטרנט בארץ?

אהרון חוטובלי: אני שואלת אותך.

עמיחי כץ: את רוצה שנפתח לשכת תעסוקה בטורעאן, ביפיע.

אהרון חוטובלי: אתה לא יכול להגיד את זה, מגיע להם שירות כמו בתל אביב ובירושלים.

עמיחי כץ: הם מתנגדים כי זה יפגע בעבודה שלהם.

עמיחי כץ: אתר אינטרנט של דורש עבודה, יוריד את העומס מהלשכה, הוא יכול להיכנס, אני לא אומר שזה במקום, ההיפך.

עמיחי כץ: יש צעדים אחרים להוריד את העומס בלשכות, ולא רק להוסיף פקידים באופן אוטומטי.

איוב קרא: אתה יכול לקבוע שאיפה שיש אבטלה גואה של 10% ומעלה יהיה טיפול נקודתי בהקמת לשכת תעסוקה.

איוב קרא: תבוא בהצעה אחרת.

עמיחי כץ: וכשהאבטלה תרד, נוריד את זה?

תמר גוז'נסקי: אני רוצה להציע, בעקבות הדיון פה, עלתה פה השאלה, תוקם לשכה?

תמר גוז'נסקי: אולי במקום המושג "תוקם לשכה" נכתוב - אני מחפשת ביטוי שאומר שלאו דווקא לשכה במובן פיסי, בנין עם שומרים וזה, אלא - שירות התעסוקה יתן שירות מקומי לכל ישוב, בלי השימוש במושג לשכה.

תמר גוז'נסקי: דיברנו על 10,000 תושבים.

תמר גוז'נסקי: אנחנו יכולים לדבר על שיעור אבטלה שאינו נמוך, נגיד, מ-5%.

עמיחי כץ: שיעור אבטלה לא קשור לישובים.

תמר גוז'נסקי: שיעור אבטלה הולך לפי ישובים או לפי אזורים.

עמיחי כץ: לא, לא, יש דורשי עבודה שבמספר מתייצבים, יש שירות תעסוקה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

עמיחי כץ: תמר גוז'נסקי: אני מכירה את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש לה דיווח על אבטלה בכל ישוב וישוב.

עמיחי כץ: אני מציעה לשקול את שני הדברים האלה.

עמיחי כץ: לא נגיד שחייבים להקים בנין, אבל אנחנו רוצים שהשירות יינתן.

עמיחי כץ: ודבר שני, שיקחו בחשבון גם את שיעור האבטלה.

יאיר פרץ: יש לי הצעה פרטית מהנסיון שלי, ואם יקבל אותה האוצר, ויקבלו אותה שירות התעסוקה, ובא לציון גואל.

יאיר פרץ: מועצות האזוריות היתה בעיה לגבי כל נושא ההיסעים.

יאיר פרץ: לא היו אוטובסים, אנשים היו צריכים, לביטוח הלאומי.

יאיר פרץ: מה שהביטוח הלאומי עשה, נוסחה יוצאת מן הכלל, הוא נתן למועצות סמכות לטפל בכל קבלת התביעות לדמי אבטלה, חתימה, לפקיד במועצה המקומית.

יאיר פרץ: עכשיו, אותו פקיד העביר את כל הדברים לסניף הראשי וטיפלו בזה.

יאיר פרץ: לגבי אנשים שצריכים להגיע פיסית ללשכה המקומית, המוסד לביטוח לאומי נתן השתתפות בדמי נסיעה.

תמר גוז'נסקי: נו, באמת, שירות התעסוקה יתן השתתפות בדמי נסיעה?

אירית בראון: שישנו את חוק הביטוח הלאומי, ושחוק הביטוח הלאומי יוסיף את הנסיעות לגימלה.

תמר גוז'נסקי: מה שאדוני אמר זה לא דומה בדיוק לשירות התעסוקה.

תמר גוז'נסקי: אבל אנחנו ודאי רוצים לתת אפשרות תימרון לשר, ואנחנו לא חייבים להגיד לו איך הוא יעשה את זה.

תמר גוז'נסקי: היא יקח פקיד או ישכור את שירותיו של פקיד אחר, זה לא חשוב לי.

תמר גוז'נסקי: אבל אני אומרת ששירות התעסוקה יתן שירות בכל ישוב שמנין תושביו עולה על כך וכך, וששיעור האבטלה בו אינו נופל מ-5%.

עסאם מח'ול: חלק מזה יטפלו בדרך שאתה מציע.

תמר גוז'נסקי: השר ימצא את הפתרון.

תמר גוז'נסקי: אני לא חושבת שזה מעשי, אבל לא משנה.

יאיר פרץ: לדרישת עבודה לתת השתתפות בנסיעה, דבר לגיטימי.

תמר גוז'נסקי: זה כבר חוק אחר.

תמר גוז'נסקי: משה בוטון: מה שיעור האבטלה?

תמר גוז'נסקי: 5% נראה לי הגיוני.

אירית בראון: אני רק רוצה להעיר שסעיף 23 לחוק שירות התעסוקה קובע: "...

אירית בראון: יקים בצו לשכות שירות התעסוקה...".

אירית בראון: זאת אומרת, הצו הזה בעצם מקים את כל נושא הלשכות בארץ.

אירית בראון: אתם פה מציעים לשנות את כל המינוח.

תמר גוז'נסקי: אתם יודעים מה?

תמר גוז'נסקי: לקראת קריאה שניה וקריאה שלישית, תבואו עם היועצים המשפטיים שלכם, תבנו קונספציה.

תמר גוז'נסקי: אנחנו רוצים שלשירות התעסוקה יהיו לשכות ואולי שירות אחר.

תמר גוז'נסקי: תקראו לזה לשכה, תקראו לזה אשנב, לא איכפת לנו מה, ובלבד שנחסוך לאנשים את הטרטורים והטלטולים ונעשה את שירות התעסוקה זמין, עד כמה שניתן למובטלים.

יאיר פרץ: בלי עלות ומקורות מימון אי-אפשר להעלות את ההצעה, ואני מבקש מהאוצר שיאמר לנו מה העלות.

אהרון חוטובלי: יש היום לשכות ניידות, יש לנו את זה.

אהרון חוטובלי: נעביר את זה לידיעת מנכ"ל שירות התעסוקה, ונשקול את זה.

אהרון חוטובלי: תגידי לי את השמות, איפה יש לך בעיות.

תמר גוז'נסקי: אנחנו לא אומרים לשר אם הוא יעשה אשנב או לשכה ניידת, הוא יעשה איך שהוא רוצה.

אהרון חוטובלי: אני אומר, מיידית, אם יש לך בעיות מסויימות, תני לי את השמות, אני אבדוק את זה מיידית, ואביא את זה לידיעת מנכ"ל שירות התעסוקה.

איוב קרא: תבדקו את הנושא באזור נצרת והגליל.

אהרון חוטובלי: אל תגיד את זה- - - או שבכפר כנא, הכל תן לי.

אהרון חוטובלי: - - - גליל מערבי מסודר.

איוב קרא: גליל מערבי מסודר פחות או יותר.

איוב קרא: אבל אזור נצרת והגליל, אזור סכנין, עראבה.

איוב קרא: אום אל פחם, המשולש, תבדקו את זה.

יאיר פרץ: נציג האוצר ונציג שירות התעסוקה, אני מציע שתכינו תחשיב מסודר, גם מקורות מימון, ותבואו לוועדה עם הצעה מתוקנת לפי התיקונים שהעלתה פה חברת-הכנסת גוז'נסקי.

יאיר פרץ: אולי גם ניתן לפתור את הבעיה, כמו שאתה אומר, במשאבים הקיימים של שירות התעסוקה, עם תוספת קלה של האוצר, ובא לציון גואל.

יאיר פרץ: בשלב זה אני מציע לגבש הצעה ולהביא את זה בשבוע הבא לדיון מסודר, עם מקורות מימון, עם דברים ברורים, ועם מנכ"ל שירות התעסוקה פה בדיון.

נסים זאב: אני מבקש גם שתיבדק האפשרות שבכל ישוב, אפילו מעל אלפיים או שלושת אלפים איש, יינתן שירות אחת לשבוע לפחות, דרך הלשכות הניידות שהוא הזכיר.

תמר גוז'נסקי: זו זכותו של השר.

יאיר פרץ: תוך שבוע אני מבקש הצעה מסודרת.

יאיר פרץ: תודה רבה.

יאיר פרץ: הישיבה נעולה.