ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 151, 2000-06-19 11:00

דוד טל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

דוד טל: הנושא שעל סדר היום: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – רצף ותק בחופשת לידה), התש"ס-1999, של חבר-הכנסת עמיר פרץ.

דוד טל: היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.

משה בוטון: הצעת החוק של חבר-הכנסת עמיר פרץ מדברת על אשה - אגב, כיום זה יכול להיות גם גבר שמחליף את אשתו בחופשת הלידה – שנמצאת בחופשת לידה, יראו את תקופת חופשת הלידה, כתקופת ותק בעבודה לכל דבר וענין.

דוד טל: לחישוב הפנסיה, הוותק?

משה בוטון: לגבי הוותק בלבד, לגבי נושאים אחרים יש חובת הפרשה לזכויות של מעביד לאשה שנמצאת בחופשת לידה.

משה בוטון: כאן מדובר רק לענין הוותק.

משה בוטון: יש בחוק סעיפים אחרים, בסעיף 7 למשל שמדבר על חודשי ההריון, נאמר: "היעדרות מכוח פסקה זו לא תפגע בזכויות התלויות בוותק של העובדת אצל מעבידה".

משה בוטון: זה בא לומר שלא רק אם היא נמצאת בהריון, אלא גם אם היא ילדה, ושלושת החודשים שהיא זכאית לקבל דמי לידה, ייחשבו לה כוותק.

משה בוטון: אני חושב שהחוק סביר והגיוני.

משה בוטון: מה שאני מציע, אדוני היושב ראש, להכניס את זה בסעיף אחר, ובמיקום הנכון, ואני מציע להכניס את זה אולי בסעיף 7 ששם מדברים - - -

קריאה: אתה מדבר על חוק עבודת נשים?

משה בוטון: כן, חוק עבודת נשים.

משה בוטון: חבר-הכנסת עמיר פרץ מציע להוסיף את התיקון בסעיף 8א, ולדעתי, מבחינת המיקום, מתאים יותר להכניס זאת בסעיף 7.

משה בוטון: אני מציע שייכתב: היעדרות מעבודה, מכוח הוראת סעיף 6 – שזה חופשת הלידה – לא תפגע בזכויות התלויות בוותק של העובדת אצל מעבידה".

משה בוטון: היו"ר דוד טל: אין עם זה בעיה, אפילו ההסתדרות לא מתנגדת, ביטוח לאומי מסכים, משרד העבודה והרווחה לא מתנגד, קיבלנו אפילו הודעה טלפונית שמשרד האוצר לא מתנגד.

לאה רוזנברג: משה, אני רק רוצה להוסיף שלפי סעיף 6, זה יכול להגיע עד 16 שבועות.

משה בוטון: נכון, אבל מה נעשה עם הגבר?

משה בוטון: כל מה שהחוק מעניק לאשה יוענק לגבר, לדעתי, אין מה לעשות.

מיכאל הילב: מה זה זכויות הכרוכות בוותק?

מיכאל הילב: זו בעצם שאלה משפטית.

מיכאל הילב: בהצעת החוק של חבר-הכנסת עמיר פרץ ניתנת רק דוגמה אחת בדברי ההסבר, לענין תשלום דמי הבראה.

מיכאל הילב: אנחנו, פתרנו את ענין תשלום דמי הבראה פתרנו בהסכם עם ההסתדרות.

מיכאל הילב: בנושא דמי הבראה, הסכמנו במפורש שהתקופה עד 12 שבועות בה היולדת נמצאת בחופשת לידה, תילקח בחשבון לצורך חישוב תקופת דמי הבראה להם היא זכאית.

מיכאל הילב: הכנסנו בהסכם גם חוקים אחרים, אבל באמירה הכללית הזאת קשה לדעת מה הכוונה.

דוד טל: האם כתוצאה מהחוק הזה המעבידים יצטרכו להפריש יותר או לשלם יותר?

משה בוטון: אדוני היושב ראש, אני רוצה להביא דוגמה שהוא לא הביא אותה, והיא תיכלל.

משה בוטון: לפי החוק, עובד או עובדת שכירה מקבלים תוספת עבור כל שנת ותק.

מיכאל הילב: זה קיים בשירות המדינה.

משה בוטון: נכון, במדינה יש את זה.

משה בוטון: עכשיו, אם עובדת כזאת, שלושה חודשים התקופה הזאת לא תיחשב לה כתקופת ותק, אז היא לא השלימה שנת ותק, ואז, בתום השנה היא לא תקבל שהשלימה שנת ותק, כתוספת לשכר.

דוד טל: זה יידחה לה בעוד שלושה חודשים.

משה בוטון: נכון, ואז היא מפסידה.

משה בוטון: מיכאל הילב: זה נושא להסכם בשירות המדינה.

דוד טל: אנחנו לא עושים הבדל בין עובדים בשירות המדינה לעובדים שעובדים אצל מעסיקים פרטיים.

משה בוטון: אם למעסיקים פרטיים אין, אז אין, אז זה לא רלבנטי.

מיכאל הילב: אתן דוגמה.

מיכאל הילב: חוק חופשה שנתית אומר שאדם זכאי לשבועיים חופשה בשנה, עבור שנת עבודה מלאה.

מיכאל הילב: איך מחשבים לו את החופשה?

מיכאל הילב: עבור ימי עבודה בפועל, ולא חשוב למה הוא נעדר.

ברכה זיגלמן: מה זה לא חשוב למה הוא נעדר?

ברכה זיגלמן: זה הוויכוח.

מיכאל אטלן: יש הוראות לחוק חופשה שנתית.

מיכאל הילב: הוא מקבל עבור התקופה שהוא עובד, הרי זה כל ההגיון של החוק, לא נותנים חופשה על חופשה--.

ברכה זיגלמן: חופשת לידה זו לא חופשה.

מיכאל הילב: --לפי חוק חופשה שנתית עובד זכאי לחופשה אחרי שיש לו, מינימום, 200 ימי עבודה, למרות שבמשך השנה יש הרבה יותר מ-200 ימי עבודה.

מיכאל הילב: יכול להתעורר ויכוח, מה עם חופשת הלידה?

מיכאל הילב: האם בתקופה הזו שהעובדת נמצאת בבית, נחה או מטפלת בילד, מבחינת המעביד היא נמצאת בחופשה.

מיכאל הילב: אז מה, היא צריכה לקבל חופשה על זה?

ברכה זיגלמן: זו בדיוק מטרת הצעת החוק.

מיכאל הילב: אבל עמיר פרץ לא מסביר את זה.

מיכאל הילב: הוא מדבר על משהו אחר לגמרי.

מיכאל הילב: ברכה זיגלמן: סליחה, את זה בדיוק הוא מסביר.

דוד טל: החוק הזה בא לכל מה שקשור בצורה כזו או אחרת לוותק.

דוד טל: הוא בא בעצם לומר שלא ייגרע פרק הזמן, ולכן, יש שלושה חודשים או 16 שבועות כפי שמופיע בסעיף 6, שכתוצאה מזה, לא ייגרע.

דוד טל: אם אדוני אומר שרק אחרי 200 יום היא יכולה לקבל חופשה, ואם היא תיגרע 100 ימי עבודה כתוצאה מכך שהיא הרתה וילדה, התקופה הזו לא תיגרע לה והיא תיכנס למסגרת החישוב.

מיכאל הילב: אני לא גורע לה, אבל זו לא נחשב לימי עבודה.

משה בוטון: אם בהסכם קיבוצי או בחוק כתוב שעובד יקבל כל שנה תוספת ותק כזו או אחרת, זה ייחשב משך הזמן שהיא עבדה לצורך הדבר הזה.

מיכאל אטלן: לפי סעיף 4 לחוק חופשה שנתית, נמנעה חופשה מכוח חוק - כמובן חופשת לידה לא - כדברים שרואים אותם כעבודה רצופה, ולענין זה רואים ימי עבודה כרצופים אפילו חלה הפסקה מחמת כל מיני, בין השאר, הפסקת עבודה מחמת חופשת לידה, לא פוגעת ברציפות.

דוד טל: נציגת האוצר, יש עלות להצעת חוק זו?

מגי בר-אשר: מבחינתנו, בתקשי"ר קיימת הוראה דומה.

מגי בר-אשר: בשירות המדינה זה קיים, כלומר מכירים לאשה כוותק את תקופת חופשת הלידה.

דוד טל: אז אין עלות להצעת החוק הזאת.

דוד טל: אם כן, הוועדה מאשרת, בקריאה ראשונה, את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – רצף ותק בחופשת לידה), התש"ס-1999, של חבר-הכנסת עמיר פרץ.

דוד טל: תודה רבה, הישיבה נעולה.