ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 99, 2000-03-08 09:00

דוד טל: על סדר היום הצעתו של חבר הכנסת שמואל הלפרט בנושא עדכון קצבאות הילדים על-ידי המוסד לביטוח לאומי.

דוד טל: לפני כחודשיים-שלושה, טרם הדיונים על התקציב, קיבלתי נתונים שמראים שבעצם קצבאות הילדים מקוצצות או נשחקות בצורה בלתי רגילה ואין לזה שום אח ורע בכל הקצבאות האחרות, אפילו לא בשכר המינימום שצמוד לשכר הממוצע במשק ששם אין את השחיקה הגדולה הזאת.

דוד טל: לעומת זאת קצבאות הילדים, אם אני לא טועה, ויתקן אותי נציג האוצר ונציגי זהב"י, על ארבעת הילדים הראשונים, השחיקה היא בסדר גודל של 37 אחוזים, לאחר מכן יש שחיקה על עוד שניים-שלושה ילדים נוספים בסדר גודל של 17 אחוז, ולאחר מכן עוד 11 אחוז על ילדים נוספים.

דוד טל: אני רוצה לומר שבנושא הזה שהוא צריך להיות נושא רגיש בחברה הישראלית אנחנו רואים התעלמות כמעט מוחלטת ובעצם עולם כמנהגו נוהג, הקצבאות נשחקות, משפחות ברוכות ילדים יכולות להיות עם מספר רב של ילדים אבל השחיקה הולכת וגדלה והן מקבלות פחות ויש להן פחות הכנסה פנויה.

דוד טל: אני סבור שיש מקום להצמיד את קצבאות הילדים לשכר הממוצע במשק כפי שנהוג לגבי שכר מינימום.

דוד טל: בסופו של דבר אנחנו דואגים שאנשים שמקבלים שכר, שכרם לא ילך ויישחק, ודאי שאם אני מקציב את הכסף הזה לילדים – וכבר אמרה ועדת חיים בן-שחר בשנת 1975 כאשר היא עמדה על העיוות שנוצר כתוצאה מכך שמשפחות ברוכות ילדים לא קיבלו קצבאות – אני סבור שיש לעדכן את הקצבאות הללו ולהצמיד אותן לשכר הממוצע במשק כדי שיבטאו יותר נכון את העליות שיש במשק ואת רמת המחירים במשק, את איכות החיים ורמת החיים במדינת ישראל.

שמואל הלפרט: אמרתי כבר מספר פעמים בוועדה ואני נאלץ לחזור על הדברים פעם נוספת, שקצבאות הילדים הן לא מתנה של האוצר.

שמואל הלפרט: קצבאות הילדים, חמישים אחוז מכספי קצבאות הילדים, הם כסף שכל אזרח משלם במסגרת ביטוח לאומי ויש חלוקה מסוימת כאשר חלק מהכספים שמיועדים לביטוח לאומי – כמו שיש כסף שמיועד לפנסיה, לאבטלה וכדומה – מיועדים לקצבאות ילדים וזה כסף שלנו.

שמואל הלפרט: חמישים אחוז הנוספים הם כתמורה לנקודת זיכוי שלא מקבל כאן עובד בשביל כל ילד נוסף.

שמואל הלפרט: מדינת ישראל כיום היא המדינה היחידה שאדם עם עשרה ילדים מקבל את אותה משכורת.

שמואל הלפרט: באה ועדת בן-שחר ואמרה שאנחנו נתגמל כל ילד במסגרת קצבאות ילדים.

שמואל הלפרט: בכל מדינות העולם, אדם מקבל על כל ילד נוסף קצבת זיכוי נוספת ממס הכנסה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, במדינת ישראל חיים כחצי מיליון ילדים מתחת לקו העוני.

שמואל הלפרט: אמרתי את זה השבוע לראש-הממשלה.

שמואל הלפרט: משמעות הדבר שחצי מיליון ילדים רעבים במדינת ישראל.

שמואל הלפרט: כל ילד רביעי במדינת ישראל חי מתחת לקו העוני, כל ילד שני בקרב משפחות ברוכות ילדים חי מתחת לקו העוני.

שמואל הלפרט: איך אנחנו יכולים לשבת בצורה שאננה כאשר מתרחשים דברים כאלה ולאף אחד לא איכפת?

שמואל הלפרט: הסיבה היא פשוטה אדוני היושב-ראש והיא בגלל שהילדים לא מחזיקים את היד על השלטרים ולא יכולים לסגור את החשמל, הם לא יכולים להשבית שום דבר, אבל זאת לא סיבה שאנחנו כנבחרי הציבור לא נדאג ולא נישא באחריות הכבדה שיש לנו כלפי הילדים הרעבים האלה.

שמואל הלפרט: אני העליתי את הנושא הזה של קצבאות הילדים לפני כחודשיים כאן בוועדה, אבל לאחרונה כל הקצבאות במדינת ישראל עודכנו ב6,1- אחוזים פרט לקצבאות הילדים.

שמואל הלפרט: קצבאות הילדים עודכנו רק ב1,3- אחוזים.

שמואל הלפרט: כלומר, פגיעה נוספת של עוד חמישה אחוז.

שמואל הלפרט: איך יכול להיות דבר כזה?

שמואל הלפרט: לפגוע פעם נוספת בקצבאות הילדים?

שמואל הלפרט: מדוע?

שמואל הלפרט: מה חטאו הילדים האלה?

שמואל הלפרט: מה חטאו הילדים המסכנים?

שמואל הלפרט: מדוע לפגוע בהם בצורה מתמדת?

שמואל הלפרט: יבואו בוודאי אנשי האוצר ויאמרו שהקצבאות צמודות לשכר הממוצע במשק, ואילו קצבאות ילדים צמודות רק למדד המחירים, אבל זה בעצם העוול הכי גדול שנעשה לילדים.

שמואל הלפרט: אפשר לתרץ עוול אחד בעוול נוסף?

שמואל הלפרט: נעשה עוול לקצבאות הילדים שמעדכנים אותם רק לפי מדד המחירים והאוצר הולך ומוסיף חטא על פשע.

שמואל הלפרט: במקום לפחות אחרי כל ההתרעות שאנחנו מתריעים לבוא ולומר שהחל מעכשיו אנחנו מעדכנים את קצבאות הילדים כמו את כל הקצבאות במדינת ישראל, הוליך ומוסיף חטא על פשע וממשיך להצמיד אותן למדד המחירים ולא לשכר הממוצע במשק.

שמואל הלפרט: לכן אדוני היושב-ראש, נוסף להצעת חוק שלי לתקן את השחיקה המתמשכת של קצבאות הילדים, אני מבקש עכשיו שהאוצר יחזיר את החמישה אחוז ששדדו מהילדים, את החמישה אחוז שמגיעים להם בצדק כי כפי שאמרתי זה כסף ציבורי וזה תמורת נקודת זיכוי במס הכנסה.

שלום דנין: צירפתי לחומר המחקר של הגברת דליה גורדון מהמחלקה למחקר של הביטוח הלאומי ושם כמאה עדים מראה את השחיקה המתמשכת, משליש בערך עד 11 אחוזים.

שלום דנין: הדבר הזה נמשך כבר שנים.

שלום דנין: הענף צבר הרבה כספים, הרבה מיליארדי שקלים, אבל לקחו והעבירו את הכספים.

שלום דנין: אין שום בעיה של מימון גם בלי הרזרבות, שכן הכנסת הענף לשנה מדמי ביטוח ומהקצאת האוצר היא מעל לעשרה מיליארד שקלים בשנה ואילו ההוצאה היא בגבולות ששה מיליארד פלוס שקלים.

שלום דנין: במכתבו של מנכ"ל הביטוח הלאומי לרפי אלול הוא מציין שהבעיה תלויה בשני דברים: תיקון חקיקה והקצבה של 303 מיליון שקלים לשנה.

שלום דנין: הענף צובר עודפים כל שנה, אז מה הבעיה?

שלום דנין: בעיית מימון לא קיימת אלא הבעיה היא רצון טוב לשינוי התחיקה.

שלום דנין: אני רוצה להזכיר שעם פתיחת שנת הלימודים מאתיים אלף תלמידים הלכו לבית-הספר בלי ילקוט.

שלום דנין: זאת אומרת, היציאה שלהם לבית-הספר היא כאילו הלכו לטיול.

שלום דנין: אם אנחנו נמשיך לגרום לכך שמאות אלפי ילדים יחיו בקו העוני, לא ישיגו את החינוך, אנחנו גורמים לכך שתהיה מסורת וכבר יש היום שלושה דורות של עוני.

שלום דנין: זה נגזר מהשמים?

שלום דנין: זה הכל מעשה ידי אדם.

שלום דנין: מי שקבע שזה לפי מדד יוקר המחייה יכול בקלות לקבוע שזה לפי השכר.

שלום דנין: יותר מכך.

שלום דנין: אנחנו הרי חסידי השוויון ואיפה השוויון כאן?

שלום דנין: כל מה שהביטוח הלאומי טוען שהוא היטיב, נכון, אבל היטיבו עם מגזר מסוים.

שלום דנין: עד לפני ארבע-חמש שנים הייתה קצבת יוצאי צבא והייתה קצבת ילדים, אבל את זה ביטלו ונתנו השוואה, אבל הטבה אחרת לא באה בכלל.

שלום דנין: ראו, הביטוח הלאומי נותן גם כל שנה מענק לימודים לילדים במשפחה חד-הורית לאחרונה גם לילדים במשפחות עם שני הורים אבל במקרה של הבטחת הכנסה.

שלום דנין: זה מענק שמאפשר רכישת ספרי לימוד.

שלום דנין: לילדי משפחות ברוכות ילדים אין הטבה כזאת, וכמה שפנינו בעניין, לא הצלחנו.

שלום דנין: רק לפני שנה ניתנה הטבה קלה רק לקומץ קטן של משפחות ברוכות ילדים, בתנאי שהם מקבלים הבטחת הכנסה.

שלום דנין: זאת אומרת, אם אתה לא עני ממש, לא מחזר על הפתחים, לא מגיע לך.

שלום דנין: הביטוח הלאומי הרי בא למנוע את החסדים, בא לאפשר לקבל קצבאות בכבוד ולא יתכן שאנחנו נכבה את נפשות הילדים הרבים האלה שמונים מאות אלפים ולא נאפשר להם לצעוד יחד עם חבריהם.

שלום דנין: אני מקווה שבראשותך העניין הזה יקבל זירוז.

שלום דנין: פניתי גם למנכ"ל הביטוח הלאומי שמצד הממשלה יתמכו בהצעת החוק של הרב הלפרט.

גיא קריגר: אם ניקח קצבאות ביטוח לאומי אחרות - קצבת זיקנה, קצבת נכות, קצבת הבטחת הכנסה – אלה קצבאות שכל המטרה שלהן היא להחליף שכר.

גיא קריגר: דהיינו, אם אני בא להחליף שכר, אני צריך לשמור על ערך שכר ביחס לשכר הנהוג במשק ואז המדד אליו ראוי להשוות יהיה השכר הממוצע במשק.

גיא קריגר: לעומת זאת, כשאנחנו מדברים על קצבת ילדים, קצבת ילדים לא נועדה להחליף שכר אלא להפך, היא נועדה לבוא כתוספת לשכר שאתה מרוויח.

גיא קריגר: הרי אפשר היה לתת נקודות זיכוי ותו לא, לא לתת בכלל כסף אלא פשוט לתת הקלות במס הכנסה, אבל התוצאה של דבר כזה הייתה תוצאה שהיא רגרסיבית במקום להיות פרוגרסיבית.

גיא קריגר: דהיינו, מי שמרוויח מעט כסף, לא ייהנה מנקודות הזיכוי האלה משום שהוא בכלל לא יגיע למדרגות המס שבהן יקזזו לו מס הכנסה.

גיא קריגר: לעומת זאת, מי שמרוויח יותר כסף, כן ייהנה מהן במלואן משום שהוא כן משלם מס הכנסה.

גיא קריגר: לכן קבעה ועדת בן-שחר לתת פשוט קצבה, לתת סכום אחיד לכולם והסכום הזה נועד לעזור בגידול הילדים.

גיא קריגר: אם אנחנו משווים, אפשר לומר שיש שחיקה.

גיא קריגר: אנחנו אומרים שהמדד עליו צריך להסתכל הוא מדד המחירים לצרכן, כך שיש הצמדה נכונה.

גיא קריגר: צריך לזכור עוד משהו בהקשר הזה וזה שוב דבר שחברתי אמרה, שמשפחות ברוכות הילדים קיבלו הטבות בסדר גודל הרבה יותר גדול ממה שהיה במקור לפי המלצות ועדת בן-שחר, בין השאר בגלל העובדה הזאת ובגלל שיקולים כאלה ואחרים.

דוד טל: אתה בוודאי לא הכתובת, אבל אתה אולי הצינור שדרכו אפשר להעביר את המסרים.

דוד טל: הילדים הם לא אויב העם.

דוד טל: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות קוראת לאוצר לשנות את מנגנון העדכון של קצבאות הילדים ולהצמידן לשכר הממוצע במשק ככל שאר הקצבאות ולא להצמידן למדד.

דוד טל: הטיעון כי מדובר בכוח קנייה אינו תקף כאשר כוח הקנייה של המשפחות הולך ויורד.

דוד טל: במקביל קוראת הוועדה להחזיר למשפחות את חמשת האחוזים בהם נפגעו הקצבאות בעקבות עליית השכר בשנה האחרונה בששה אחוז, בעוד מדד המחירים לצרכן עלה רק ב1,3- אחוזים בלבד.

דוד טל: תודה.